POGLED NA HISTORIJU ISTOČNE CRKVE U ČEŠKOJ. 161 
jednom drže Grka a u drugom Rimljana. ,Za što ne upotreblja- 
vate u pričešću kiseloga hljeba? Za što ne primate drugih nji- 
hovih (grčkih) običaja? Zašto se vaši svećenici ne žene? Ne pri- 
liči vam biti polugrkom i polurimljanom; valja biti ili hladnu ili 
vruću,“ U takih okolnosti pregoše Cesi da rade odrješito. Još go- 
dine 1450, pošto na florentinskom saboru biše proglašeni za he- 
retike, na priedlog glave utrakvističke Rokicane i po sudu i od- 
luci duhovnih i svjetskih stališa odpraviše Česi svečanu deputaciju 
u Carigrad, kojoj načelnik bješe neki svećenik i doktor Konstantin 
Angelik, s molbom da budu primljeni Česi u krilo istočne crkve. 
Podpuno odobrivši ispoviedanje vjere, koje predstaviše, patrijarah 
posla Čelom odgovor, na kom su podpisana tri mitropolita i tri 
člana velike crkve 18 januara 1451. Original ove poslanice, pi- 
sane na koži, s priloženim latinskim prievodom i s voštanim pe- 
čatom, nadje u pražkoj biblioteci kolegije Karla IV jedan znalac 
starina u drugoj polovini XVI vieka, i tada bi izdana i po tom 
stavljana u mnoga druga izdanja. ! Patrijarah kaže kako se crkva 
raduje što čuje da medju Česi ima »mnogo ljudi, koji stradaju 
Za istinu i odbacuju novštine koje uvedoše neki na štetu crkvi 
Isusa Hrista, novštine, koje podkopavaju temelje vjeri, koju nam 
je dao Gospod i njegovi učenici“. Patrijarah svjetuje Čehe, da se 
sjedine s istočnom crkvom, ali ,sjedinjenje da ne bude kao zlo i 
dvolično sjedinjenje florentinsko, koje je prije razjedinjenje nego 
sjedinjenje, čega radi ga — veli — mi odvrgosmo i nigda ne 
primasmo. Savez, koji vam predlažemo, neka bude osnovan na 
pravilu nepokolebljivom, na svetom pismu. S radošću doznajemo — 
nastavlja — da ste vi ovo isto pravilo na suprot stavljali pogi- 
beljnim novštinam rimske crkve, premda su nam govorili da vi 
ne ustajete na te novštine i da se u mnogom udaljavate od pre- 
danja istočne crkve. Nedavno smo dobili o vama pouzdan izvještaj 
i sa sviem smo se uvjerili da vi kao oživljavate slažući se s obredi 
! Prvo izdanje, koje je velika riedkost bibliografska, ima nadpis: Epistola Con- 
stantinopolitanae Ecclesiae ad Bohemos, seoripta quidem ante 181, biennio 
nimirum ante eaptam a Turcis Constantinopolim: sed non ita diu in lueem 
prolata Pragae .. studio piae memoriae doetoris Caspari a Nydbruek , . Graece 
et. . latine... Vittebergae 1564 (Sr. Hanka CašaBosmmayekoe OJATOESCTBOBAHIĆ), 
Po tom je preštampano u D. Hitreja Oratio de statu Ecelesiarum in Graecia, 
Asia, Bohemia ete. Francof. 1583, Flacii Catalogus testium veritatis, ed. 
Francof. 1666 p. 728, Freheri Seriptt. rerum Bohem., Hannoviae 1602, p. 235 
i u drugih. 
R.J.A. XXI. idi 
