O DATIVU U SLOVENŠTINI. ILAiTI 
je kod ovih oblika sila analogije zavladala, pošto su u-osnovi, koji 
su se u slovenštini izgubili te se u n-osnove stopili, svoj upliv pri- 
držali i sve ostale m-osnove k sebi pritegli. — Ako su dakle kratki 
oblici od produženih postali, onda moramo reći, da su ovi od onih 
stariji, te su izgubivši kao što je gore rečeno posljednji # slovku 
0v neimajuć iza nje nikakvog vokala u prvotni glas # opet pretvo- 
riti morali.! Tai u skrti je n. p. produženi dativni osnov su- 
nav-(6) u vokativu av u 6 pretvorio = sun, jer nema iza 
njega nikakvog vokala. 
Koliko mi se ovo tumačenje temeljito i bez prigovora vidi, opet 
nam izlazak pronom. deklinacije mnogo u tom smeta; jer kako da 
n. pe. utomu, jemu, semu, komu ili u prid. dobruumu, 
dobrumu, dobromu mj. dobrujemu itd. jedan produženi 
oblik na ov predpostavimo, preko kojega bi ovdje dativni u razjas- 
niti mogli? Pa već je i to mislim uvaženja vriedno, što ne znamo, 
da li su produženi oblici i zbilja stariji od kratkih. Tai sam Mikl. 
str. 25 naslućuje, da su ovi oblici, koji su tečajem vremena sve to 
veći obseg uzimali, prvotno na neznatni broj i to vjerovno na je- 
dine «-osnove stegnuti bili, koji ako i niesu baš u velikom broju, 
ali svakako u većem, nego što si obično mislimo, obstojati morali. 
— Za to bih se usudio reći, da je može biti sigurnije tumačenje, 
ako se oblici produženi od kratkih sasma odiele i reče, da su se 
oni po analogiji u-osnova razvili; a ovi da su odmah u početku 
slov. života padežni nastavak izgubili, a osnovni & ==a nasporili, 
kao što to i u samom korienu biva n. p. brsdčti, budan; br1- 
snati, ubrus; oglahnati, gluh; drnhnati, duh itd.? Da se 
sa slov. dativom na # i latinski dat. o-deklinacije sudara, pokazuju 
!Da se ovaj glas, gdje je u praperiodi na koncu stojao, kao najsla- 
biji u pojedinih jezicih gubi, to je istina već davno dokazana, sr. 
n.p.sum, es, est, got. im, is, it; sa grč. elui, dodi, dovi; skrt. 
asmi, asi, asti; lit. esmi, esi, estii slov. jesmn (jesam), 
jesi, jest; ili da ine okolnosti ne napominjem, dosti je i to pripo- 
menuti, kako je druga osoba kod svih glagolja izlazeća na ši, si 
svoj 2 u hrvatskom jeziku po svuda izgubila. 
"Za što pako i srednji osn. n. p. djelo isti oblik u dat. imadu, tomu 
je uzrok, što je slov. sred. o isto tako zastupnikom skrt. a kao i 
muški £, koji ujedno i za skrt. u stoji; a k tomu je poznato, da sr. 
osnovi u svih jezicih indoevr. izuzam nom. ak. vok., gdje je ovaj po- 
sljednji nom. jednak, u ostalih padežih kao i muški izlaze. 
Dera A xs 12 
