O DATIVU U SLOVENŠTINI. 181 
Dativ objektivni. 
Kod ovoga nam. valja njegovu konkretnu porabu od abstraktne 
razlučiti. Kao padež konkretni stoji on na pitanje ,kamo“ značeći 
mjesto kao cilj kod svih glagolja, koji kretanje naznačuju, ili pako 
pojam kretanja u sebi sadržavaju, n. p. vi sedvoru momu 
potrudiste n. p. uranila stara majka, svetoj erkvi na jutrenju itd. 
— U ostalih jezicih stoji u ovom slučaju akuz. kao pravi padež 
cilja, i to ponajviše predlogom poduprt; nu da je negda i sam 
ak. za to dovoljan bio, pokazuje Homirov jezik, u kojem se je 
mnogo izvornosti sačuvalo, sr. žogeobov xMatny IIniižšeo Ayihidioc, 
od čega su se sačuvali ostanci u jeziku latinskom kod imena gra- 
dova kao i domum i rus. 
Lokalna narav ovoga padeža označena je već i tim, što uz njega 
može i predlog stojati i to 4 ili ka; onda prema, pram, spram, 
premon. p. premo mnć približaša se lavr. op. 87. promo 
jemu iznesoše krzno vost. 1. 371. ikad pram njim Judita 
iskasi Mar. J. 6. 151. U istom smislu stoji i predl. proti, proć, 
koji znači, da je nešto obrnuto onamo, što rieč u dativu kaže, 
bilo to u prijateljskom ili neprijateljskom smislu n. p. i proć 
meni gre samomu Palm. krst. 80. taj čas vide na daleče, gdje 
proć njemu priko polja jedan vitez konja teče Gund. osm. 
9. 10. ako nam proti njim nepošlje bog pomoć Mar. J. 3, 288. 
cćsar izšedu protiva jemu pokloni se jemu supr. 141. itd.! 
Budući da se subjekt k radnji primiče, da ju izvede, zato ovaj 
dat. može osim glag. kretanja i kod ostalih glagolja stojati; nu 
ovdje se više nepita ,kamo“ već ,komu,“ jer se tu dat. ukazuje 
kao abstraktni padež značeći osobu ili osobljenu stvar, kojoj dje- 
lovanje subjekta smjera. Glagolji, od kojih ovakov dat. odvisi jesu 
1. glag. povratni kao: čuditi se, diviti se, radovati se, 
veseliti se, smijati se, tužiti se, klanjati se, mo- 
liti se, hvastati se, preporučiti se, kleti se, za- 
vjeriti se, protivitise, učitise čemu, datisen. p. 
daje se oholosti Mar. J. 2, 85. itd.? 
"Predlog prama može se u istom smislu i s genitivom spojiti kao i svi 
nepravi predlozi, medju koje i ovaj spada, jer su po sebi samostav- 
nici, pa zato je od njih gen. odvisan_ kao i od inih samostava. Bu- 
dući da se genit, kao što smo gori vidili, gdjekada i dat. zamjenjuje, 
zato je valjda i kod ovog predloga dat. mjesto genitivu ustupio. 
U koliko se kod ovih i inih glagolja u starom jeziku mjesto dativa 
