BESJEDA PREDSJEDNIKOVA. 191 
storu, te bez obzira na njegovu veličinu hrli u neuklonivu propast. 
U takova naroda postane i nauka kumirom slavohlepja i strasti. 
U tom velikom prostoru duhovnoga svieta može i naš narod, 
ako jest voljan, svojim vlastitim životom živjeti, a njegujući nauku 
u duhu svoje osebnosti doprinositi znamenite priloge za obću ljudsku 
prosvjetu. 
Ako naša akademija pripomogne nauci odkriti osebnosti sloven- 
skoga juga: ona će već tiem mnogo njoj privriediti. Vi znate, 
gospodo! da dubljim izučenjem našega jezika, drevnih nazora na- 
ših otaca o svietu, naših narodnih običaja i drugih odnošaja do- 
maćih i javnih mnogo se promiče poznavanju onoga velikoga ple- 
mena, koje, razpadnuvši se u više naroda, zasnova svoje gospodstvo 
u tri diela svieta te postade nosiocem ljudske prosvjete. Duševno 
zajedinstvo narod toga plemena ostalo bi nauci u mnogih točkah 
nepojmlivo, kada bi ona mislila, da smije slovenske narode pre- 
zreti. Na dalje — bez poznavanja prošlosti slavenskoga juga 
ostaje nauci povjest južno-iztočne Evrope knjiga zatvorena sa se- 
dam pečata. A kano što bijaše on njekada pozorištem svjetskih 
dogadjaja, koji su imali na viekove zamašan upliv na cieli stari 
sviet, tako vidimo ga u naše doba prelaziti u novu mienu, koja 
zanima jednako državnika, učenjaka i prometnika. Nauci je na- 
pokon pridržano, da odkrije blago i dražesti ovih sterućih se iz- 
medju tri mora a sada slabo poznatih predjela. 
Evo široko polje djelovanju naše akademije; pak ako ona to 
polje pomnjivo i svjestno obradi, privriedit će neizmjerno nauci i 
ne dotakla se onoga, koje druge sile obradjivahu ili obradjuju. 
Koliko se akademija u tom zadatku svojem, kojega si je podpuno 
svjestna, unapried pomakla u «vojih radnjah kako prošlih tako 
minule godine, ostavlja nepristranu sudu same nauke. To vam 
ipak, gospodo akademici! može služiti na utjehu i nagradu za 
svoj trud, da se već sada na književnu radnju našega mladjahnoga 
zavoda obazire ne samo slovenski nego i inostrani učeni sviet, 
koj se, bilo s kojega mu drago gledišta, zanima za narod i zemlje 
poluotoka. 
