IZVJEŠTAJ TAJNIKOV. 193 
pitanje za hrvatsku historiju toga vremena veoma važno po tome, 
što bi prvi slučaj — ako je Amiko bio hrvatski knez — izazivao 
pomisao o kakvom unutrašnjem prevratu, a drugi bi potvrdjivao 
navalu sa strane, — na to pitanje tražeći odgovor, potvrdi svjedo- 
čanstvi dosele neupotrebljenimi misao, davno izrečenu ali nedo- 
kazanu i s toga u novije vrieme sa znatne strane jako potresenu, 
— misao: da je Amiko bio knez normanski iz južne Italije, čim 
i obća historija dobiva ne malo; — u trećoj osvjetljujući smrt 
kralja hrvatskoga Dimitra Svinimira dokazuje da nije istina što 
domaći ljetopisac priča da je poginuo od svoje vlastele na saboru 
za to što je rad bio poslušati papu i cara njemačkoga te poći na 
križarsku vojnu, nego da je umro naravnom smrću, i razlaže 
kako je mogla postati ona priča u ljetopisca. Isti član ocieni naj- 
novije izdanje spomenika, koji pomažu poznati čudnovata čovjeka, 
koji je iz svieta došavši nekoliko godina vladao Crnom Gorom, 
Šćepana maloga. Isti član ocjenjujući radnju dvojice slovenskih 
historika po arkivih srednje i donje Italije i potanko razlažući što 
je ta radnja izniela za našu historiju doda k tomu što je sam 
nalazio u rimskih bibliotekah javnih i privatnih, u kojih se ona 
dvojica manje baviše. Isti priobći spisak troškova grada Zagreba 
godine 1362 iz rukopisa istoga vremena, dragocjen pojedinostmi 
iz ekonomnoga, obrtnoga i prosvjetnoga stanja onoga vremena; 
priobći takodjer dopise učenoga Dubrovčanina E. L. Crievića, 
koji osvjetljuju književno i prosvjetno stanje obćine dubrovačke 
na kraju XV i u početku XVI vieka, i popis župa (parokija) za- 
grebačke biskupije iz polovine XIV vieka i od godine 1501, drago- 
cjen ne samo za historiju te biskupije, nego i za narodni jezik i 
geografiju. — Pravi član g. M. Mesić nastavljajući svoja istra- 
živanja o historiji naroda hrvatskoga nakon bana Berislavića do 
Muhačke bitke, kojih prvi dio čast mi bijaše lani spomenuti, raz- 
laga potanko osim vanjskih okolnosti osobito unutrašnje stanje 
kraljevine hrvatske i šta je u njoj samoj bivalo dokle se pribli- 
žavaše katastrofa Muhačka. Isti član priobći listine, koje je kao 
izvore za dojakošnje svoje rasprave o narodnoj historiji upotrebio, 
da bi se dokazivanja njegova riečmi samih svjedoka njegovih po- 
tvrdila i da bi se mogli isti izvori upotrebiti i za druge poslove. 
— Pravi član dr. P. Matković krčeći polje geografsko narodnoj 
našoj književnosti i obradjujući ga potrudi se razložiti orografiju 
sadašnje Hrvatske i njezina hipsometrijska razmjerja, od kojih je 
RGIAREXI 13 
