IZVJEŠTAJ TAJNIKOV. | 195 
redjen post. — Izmedju mladjih književnika, koji niesu članovi 
Jugoslavenske akademije, pritekoše na posao u ovom razredu: 
g. IL. Ruvarac iz Karlovaca raspravom, u kojoj popravlja kro- 
nologiju u vladanju kralja, potonjega cara Stjepana Dušana; — 
g. Iv. Radetić, profesor u Senju, raspravom o dativu u starom 
slovenskom jeziku; — i g. dr. Iv. Crnčić, kanonik u Rimu, 
raspravom o brojnoj vriednosti slova m (6) u glagolskoj bukvici. 
U razredu filosofičko-pravoslovnom pravi član g. A. 
Veber nastavljajući radnju, kojom je rad sabrati i objasniti stili- 
stička pravila hrvatskoga jezika, prinese dvie rasprave, u kojih 
razlaže stilističkim pravcem zaime i glagol, pokazujući i tumačeći 
kako koje zaime i kako koji glagolski oblik valja upotrebljavati. 
U razredu matematičko -prirodoslovnom pravi član g. 
Lj. Vukotinović dvjema raspravama trudi se popuniti pozna- 
vanje Flore hrvatske obznanivši u njima više bilja, za koje se ili 
nije znalo da u Hrvatskoj raste ili se nije znalo da se nahodi i 
u onih krajevih gdje ga je on našao; a u trećoj raspravi razši- 
rujući geologičko poznavanje naše domovine razlaga ,trećogorje u 
okolici zagrebačkoj“. — Pravi član dr. B. Šulek iz većega djela, 
u kom je rad razložiti teoriju Darvinovu, priobći odlomak, u kom 
potanko pokazuje i utvrdjuje glavni dio te teorije, tako zvanu 
borbu za bitak. — Pravi član dr. J. Šloser prinese raspravu o 
plemenu biljnom, nazvanom kaćunovice (orchideae), u kojoj raz- 
lažući kako je to bilje po zemlji rasprostrto, kako se njeguje i 
kakva je od njega korist, sistematički razredjuje i opisuje vrste 
njegove, koje se po Evropi nahode. — I)opisujući član g. S. Bru- 
sina opisa dva svoja putovanja: jedno godine 1868 u Mletke i 
po Dalmaciji i u Crnu Goru, a drugo godine 1811 po hrvatskom 
primorju, te priobći resultate iztraživanju, koje je na tih puto- 
vanjih činio za prirodne nauke. — I u ovom razredu jedan od 
mladjih sinova hrvatskoga naroda, koji niesu članovi jugoslavenske 
akademije, g. M. Sekulić, profesor u Rakovcu, trudi se umnimi 
silami svojimi koristiti narodnoj književnosti u ovom razredu ras- 
pravom, u kojoj opisuje i po svom motrenju dokazuje kako postaje 
polarna zora. 
Iz svega ovoga što dovle spomenuh o jednom dielu radnje ju- 
goslavenske akademije, pored vriednosti spomenutih posala, o 
kojoj nije moje ovdje govoriti, mislim da svaki prijatelj napredka 
naše književnosti može naći ne malo zadovoljstva osobito u tom 
e 
