жо «а 
чи 
РАЗА 
Тим то й вирішуючи питання, -- що вигідніше: 
сіяти озиме жито після чорного пару, чи сіяти його 
після безпар'я,--не можно обмежитися, як взагалі ду- 
мають, тільки тим, що вираховувати, скільки продук- 
тів дає за 3 роки трипілля,» що було під паром, і 
скільки продуктів за З роки дає земля, що була під 
однією культурою (безпар'я). А треба вважати, яке 
значіння для економичного стану господарства має 
таке зменшення врожаю, що було в нашому  примірі 
на безпар'ї 1907 і 1908 р.р. Инакше б сказати, треба 
встановити, чи таке зменшення врожаю часом не шко- 
дить господарству так, що за тим не видко й тієї ко- 
ристи, яку може господарство мати від безпар'я в 
нормальні роки, ГІ для нас понад усякий сумнів є те, 
що одним з факторів, що призвели до катастрофи 
цього року, і було безладнє зочпедарірвання останніх 
років. 
Ото й гадаємо, що в сухі періоди слід проводити 
такий принцип: краще у вохкі й нормальні роки ді- 
ставати менше врожаю, але бути певному, що й у по- 
суху матимемо більш--менщ забезпечений врожай. 
А визнати цей принцип це в основі є визнати, що 
пар потрібний не тільки для хліборобського, але й для 
цукробурякового господарства. Пар у цукробуряко- 
вому господарстві, як засіб забезпечити врожай в сухе 
й горяче літо, велику має вагу. 
Як що й виступав дехто свого часу проти буря- 
кової культури після пару, то це робилося з зовсім 
инших міркувань. Вказувалося на те, що бурякова 
культура після пару може значно зменшити видаток 
цукру з берківця, а це збільшить собівартість цукру 
9 
