for bedre at kunne dyrke Astrologien, og disse 
var til Keplers Tid nogle af de bedste, man 
havde. Og at Astrologien stod højt i Spanien, 
kan vi forstaa af den Opmærksombed, Calderon 
skjænkede den. I Frankrige var Ludvig XI en 
ivrig Astrolog, og under Karl IX har Landet 
Datidens største Autoritet i Nostradamus. 
Han begyndte som Læge, men da dette ikke 
gav det tilstrækkelige til Livets Ophold, slog 
han ind paa Astrologien og vandt herved i 
Løbet af kort Tid megen Anseelse. Hans 
talrige Skrifter vandt stor Udbredelse og var 
meget læste. Men da Paven fandt, at han havde 
profeteret Pavedømmets Undergang, blev de for- 
budt i 1781. Men det var ikke alene blandt 
Katholikerne, at Astrologien fandt Tilhængere, 
Protestanterne var den i større eller mindre 
Grad hengiven, og vi ser Melanchton som en 
ivrig Astrolog. dJa selv flere af de store Astro- 
nomer kunde ikke løsrive sig fra den, selv om 
Profetierne ikke altid havde det forønskede Ud- 
fald. Saaledes for at tage et Eksempel forkyndte 
Støffler af 3 Planeters Conjunction, at der den 
20de Februar 1524 skulde indtræffe en Syndflod, 
som ikke vilde staa tilbage for Noahs. Og saa 
stor var Troen paa denne Spaadom, at man 
byggede Skibe for at værge sig mod den tru- 
ende Fare; Februar 1524 indtraf, men Synd- 
floden udeblev; denne Maaned var tvertom 
usædvanlig tør. 
Naar det altsaa var gaaet saa ind i Folks 
Bevidsthed, at Fremtiden ved Hjælp af Astro- 
logien maatte og kunde udgrundes, er det ikke 
saa urimeligt, at vi finder, at de Videnskaber, 
der beskjæftigede sig med Naturen, ogsaa gav 
sig i Armene paa ÅAstrologien.  Saaledes var 
Medicinen helt gjennemtrængt af Astrologien, 
Lægerne var næsten altid Astrologer, og selv 
om de ikke ganske kunde gaa med paa alle 
Astrologiens Urimeligheder, var de dog saa paa- 
virket af denne Aandsretning, at de i det mind- 
ste anerkjendte den naturlige Astrologi som sand 
og anvendte den judiciariske ved Kurmethoderne. 
De gjorde sine Diagnoser i Stjernerne ikke paa 
de Syge og bestemte Sygdommens Beskaffenhed 
ved at sammenligne Tegnets og Planeternes 
Temperament med deres ,,Provindser* 1 det 
menneskelige Legeme — ,, Vædderens* Provinds er 
Hovedet, ,Tyrens* Halsen ete. ligetil ,, Fiskene*, 
som havde Fødderne — ligesom ogsaa enkelte 
Urter havde sin Indflydelse fra visse Planeter, 
og herved kunde man nu finde ud det Læge- 
middel, der var mest virksomt mod Sygdommen. 
Hvo ved, om ikke Homøopathien har faaet sin 
Tilblivelse paa denne Maade, skjønt man jo ikke 
kan sige, at den traadte frem med et færdigt 
System før i Hahnemanns Skrifter i Slutten af 
forrige Aarhundrede. Sikkert er det ialfald, 
at vor farmaceutiske Nomenclatur indeholder 
flere Ting, som minder om Astrologien. Lad 
22 
os kun nævne erocus Martis 0: Jernoxydhydrat 
og aqua Saturnina 9: Blyvand. 
Ogsaa i Alchemien sporer man astrologiske 
Principer, og det er vel ikke et rent Tilfælde, 
at der paa det Uranienborg, hvor Tycho Brahe, 
der vistnok var gunstig stemt mod Astrologien 
men ikke benyttede den, anstillede omhyggelige 
astronomiske  Observationer, hvorved Kepler 
senere opdagede de tre bekjendte Love, at der 
paa det samme Uranienborg fandtes storartede 
Laboratorier indrettede og benyttede i Alchemiens 
Tjeneste. 
Man har tidligere almindelig antaget, at 
det med det copernikanske Verdenssystems Ind- 
førelse ogsaa var ude med Astrologiens Herre- 
dømme. Rigtignok var den paa den Tid kom- 
men i Miskredit, men det endelige Dødsstød 
fik den dog ikke. Thi for det første maa man 
betænke, at det tog ikke saa liden Tid, inden 
Copernicus's Anskuelse vandt almindelig Aner- 
kjendelse, og paa den anden Side indeholder 
den ikke i sin Lære direkte Angreb paa Astro- 
logien. Copernicus bestemte jo de enkelte Him- 
mellegemers Stilling, Distance og Bevægelse ved 
mathematiske Formler — Aarsagen til Bevægelsen 
fandt han ikke —, og for Astrologien var kun 
deres relative Stilling den bestemmende, deres 
absolute Stilling spillede ingen Rolle. Intet 
forunderligt er det derfor, at man i flere af 
: Copernicus's Papirer finder Beregninger af ren 
ke) 
astrologisk Natur. ; 
Og naar man tager i Betragtning den Stil- 
ling, Kepler indtog til Astrologien, vil man finde, 
at det ikke ganske var ude med dens Magt. 
Besynderlig er hans Stilling i denne Sag. Ud- 
rustet med sjeldne Aandsevner og 1 Besiddelse 
af en Arbejdskraft, der kun findes hos Genier, 
blev han ved ydre Omstængigheder ført ind paa 
astrologiske Materier. ,Til hans Stilling som 
Professor i Mathematik i Graz og senere i Prag, * 
siger en af hans Biografer, ,hørte det at ud- 
give Aarets Ålmanak. Men efter Datidens Skik 
og Brug maatte dens Forfatter tilføje et Anhang, 
i hvilket Vejret for Aaret blev bestemt efter 
astrologiske Regler, og heller ikke maatte der 
mangle en Qversigt over de kommende politiske 
Begivenheder.* Paa denne Maade blev Kepler 
ført ind i Astrologien, og da hans Profetier 
enkelte Gange slog ganske godt til, saaledes 
indtraf hans Varsler i den første Almanak for 
1595 angaaende Bondeoptøjer og en usædvanlig 
streng Vinter, gjaldt han blandt sine samtidige 
for en stor Autoritet i Astrologien, og baade 
i Graz og end mere senere i Prag, hvor Kejser 
Rudolf med sin Tro paa denne Lære gav "Tonen 
an, maatte han stille Horoskoper. Men Gang 
paa Gang udtaler han sin store Mistro til Astro- 
logien, ,thi den er ikke saameget værd, at man 
kaster Tid bort paa den, men Folk staar i den 
Tro, at den hører Mathematikerne til, og des- 
