” 
27 
for alle dem, som aldrig har sat Øjet til et 
Miskroskop, 
Udstrækning næsten kan siges at staa i omvendt 
Forhold til En 
Skimmelsvamp omslynger med sine Traade Plan- 
to) 
foraarsage umaadelig Skade, hvis 
dens Størrelse. almindelig 
ter, der er mangfoldige Gange større end den 
selv, og ender med at dræbe dem; de kan ogsaa 
være Skyld i epidemiske Sygdomme. 
Girard i La Nature. 
Nyere Undersøgelser angaaende kondense- 
rede Gaser og deres Anvendelse. 
At B Wo 
,Naturens* lLæsere vil erindre, at Prof. 
Schiøtz i Tidsskriftets 2den Aargang leverede 
en Fremstilling åf Gasarternes Natur og KEgen- 
skaber i Almindelighed samt en Beskrivelse over 
de sidste permanente Gasers Kondensation. Kort 
før var der nemlig fra Paris bragt os den over- 
raskende Meddelelse, at Pictet i Genf og 
Cailletet 1 Paris omtrent samtidig havde 
seet sine Forsøg i denne Retning kronet med 
Held. Siden den Tid har disse Undersøgelser 
været fortsatte dels af de to ovennævnte Forskere 
dels af andre, blandt hvilke navnlig Wrob- 
lewski og OQlszewski i Krakau bør nævnes. 
Lav Temperatur og stærkt Tryk var de 
Midler, man tidligere havde anvendt for at over- 
føre Gasarter 1 flydende Form; men først senere 
Undersøgelser viste, at selv om Trykket øgedes 
i en overordentlig høj Grad — man anvendte 
op til 2—3000 Atmosfærers Tryk — vilde det 
dog ikke lykkes, hvis Temperaturen overskred 
en vis Grændse, Gasens saakaldte kritiske Tem- 
peratur. Afkjølet under samme gik Gasen der- 
imod let over til Væske, naar den samtidig blev 
udsat for et til hver Temperatur svarende Maxi- 
mumstryk. Den kritiske Temperatur viser sig 
nu og navnlig for de vanskelig kondenserbare 
Forbindelsers Vedkommende at ligge særdeles 
lavt, for enkelte endog mellem =- 100" og =- 2000. 
For at naa denne lave Temperatur lader man 
let flygtige Substanser fordampe og anvender 
hertil bedst kondenserede Gaser, som man lader 
koge under Atmosfæretryk eller endnu bedre 
i lufttomt Rum. * /Minsker man derpaa Trykket 
paa den sammenpressede og afkjølede Gas, som 
man ønsker at overføre” til Væske, synker Tem- 
peraturen endnu lavere, og det er netop denne 
Metode Cailletet og Fysikerne i de sidst for- 
løbne Aar har anvendt. 
For at maale disse lave "Temperaturer 
brugte man tidligere Termometre fyldte med 
Alkohol, Svovlkulstof, Fosforkloryr o. 1. Væ- 
sker, men de tidligere iagttagne lave Tempera- 
| 
turer er neppe paalidelige, da disse Væsker 
stivner allerede mellem -- 110" og —+- 1300, 
Man har derfor i de senere Aar foretrukket 
Vandstoftermometret eller et dermed 
lignet termoelektrisk Element. 
Som Afkjølingsmidler benyttede Pictet og 
Cailletet flydende Svovlsyrling, Kulsyre og Kvæl- 
stofoxydul, der dog viste sig mindre hensigtsmæs- 
sige; hævedes nemlig Trykket paa den sammen- 
pressede Gas, sank Temperaturen saa lavt, at 
disse Væsker gik over i fast Form, og deres 
Dampe slog sig ned som Rim paa Glaskarrets 
Vægge, hvorved de paa Grund af sin Ugjen- 
nemsigtighed hindrede enhver sikker lagttagelse. 
Saa fandt man i det flydende Ætylen!) en For- 
bindelse, der frembød ulige større Fordele. Den 
lod sig bekvemt hælde fra Kar til Kar, holdt 
sig klar og gjennemsigtig og kogte under alm. 
Tryk ved ce. + 1020.  Anvendte man mindre 
Tryk, sank selvfølgelig Kogepunktet, og ved 
c. 107" Kviksølvtryk laa det helt nede ved 
:- 15094. 
Ved denne Væskes Hjælp undersøgte nu 
Wroblewski og Olszewski 1 et Cailletets Appa- 
rat først det flydende Surstofs Egenskaber. OQg- 
saa de beskriver det som en farveløs, gjennemsigtig 
meget bevægelig Væske, der danner en tydelig 
Menisk. Den kritiske Temperatur fandt de ved 
—+ 1139 under et Tryk af c. 50 Atm.; Tal der 
ikke ligger langt fra de af Sarrau beregnede 
:-1050.4 og 48.7 Atm. Egenvægten har den 
ene af dem (0.) sidste Aar bestemt nøjagtig 
og fundet den = 0.879 ved —- 139".1; Udvidel- 
seskoefficienten af det flydende Surstof fandt 
han ifølge Bestemmelse mellem +- 129".6 og 
+ 13901 =0.017 og Kogepunktet laa under 
| Atm. Tryk ved —- 1819 samt under 6"" 
Kviksølvstryk ved > 1980. 
Større Vanskeligheder frembød Kuloxyd og 
Kvælstof. Selv under et Tryk af 150 Atm. og 
ved en Temp. af +-136" forblev de Gaser. 
Først da man lod Trykket langsomt synke ned 
paa 50 Atm., saa man ogsaa her farveløse, let 
bevægelige Væsker, der viste tydelige Menisker. 
W. bestemte senere ved Hjælp af kogende Sur- 
stof som Afkjølingsmiddel Kogepunkterne under 
Atmosfæretryk; han fandt Kuloxydets ved 
sammen- 
1) Ætylen er en Kulvandstofforbindelse, som dan- 
ner sig ved den tørre Destillation af en Mængde 
organiske Stoffer, som Fedt, Harpiks, Træ, Sten- 
kul o. s. v. Den fremstilles i en ren Tilstand 
af Alkohol, som man blander med 3—4 Vol. kon- 
centreret Svovlsyre og opvarmer svagt; den ud- 
viklede (ras vaskes i kone. Svovlsyre og Natron- 
lud. Ætylen er en farveløs Gas med en ejen- 
dommelig noget kvælende Lugt; den brænder 
med en stærkt lysende Flamme. Den benævnes 
hyppig med sit gamle Navn ,oljedannende Gas*, 
da den forbinder sig direkte med Klor til det 
oljeagtige Ætylendiklorid. Ætylen bestaar af 2 
Atomer Kulstof og 4 Atomer Vandstof, Forme- 
len er altsaa OC, H,. 
