193", Kvælstoffets ved =- 193".1 og Luftens 
ved +- 19202. Ved at minske Trykket over 
det kogende Surstof viste Kvælstoffet sig at 
falde ned 1 fast Form ligesom Snefnokker. 
Saagodtsom ved samtlige ovenomtalte For- 
søg har man afkjølet 1 kogende Ætylen; et pas- 
sende Mellemled mellem dette og det kogende 
Surstof savnedes, indtil man 1 det sidste Aar 
har fundet det i Metan (Sumpgas). Foruden 
at det med Ætylen deler dettes gode Bgenska- 
ber, ligger Kogepunktet betydelig lavere — under 
alm. Tryk ved —- 1559 til <- 1609. Ved dets 
Hjælp har man derfor under ringe Tryk kunnet 
overføre Surstof, Kvælstof, Luft og Kuloxyd i 
flydende Tilstand, og Cailletet erklærer, at man 
i det med kogende Ætylen afkjølede Metan har 
et Middel, hvorved Surstoffets Kondensation nu 
hører til et af de enklere Laboratoriums-Arbejder. 
Den Gas, der endelig har voldt Fysikerne 
den største Vanskelighed at overføre til Væske, 
er Vandstof. Allerede Pictet troede at have 
seet det kondenserede Vandstof, der som en staal- 
blaa Straale strømmede ud af hans Apparat. 
Denne lagttagelse af Vandstoffets Farve synes 
dog ikke at bekræftes af senere Undersøgelser. 
Cailletet og Hautefeuille fandt, at det i Kulsyre 
opløste, kondenserede Vandstof dannede en far- 
veløs, gjennemsigtig Væske. Wroblewski an- 
vendte kogende Surstof og 100 Atm. Tryk; 
ved pludselig Trykformindskelse af Surstoffet kon- 
denseredes Vandstoffet. Olszewski benyttede sig 
af i lufttomt Rum kogende Kvælstof; ved at lade 
Trykket synke fra ce. 190 til 40 Atm. saa han det 
gasformige Vandstof gaa over til en gjennem- 
sigtig, farveløs Væske. — Denne fordampede 
imidlertid saa hurtig, at det gasformige Kvæl- 
stof slog sig ned som Rim paa Glasrørets ydre 
Overflade, og det flydende gik over til en gjen- 
nemsigtig isagtig Masse. Nogen direkte Bestem- 
melse af det flydende Vandstofs øvrige Egen- 
skaber er neppe udført. Beregninger har dog 
været forsøgt; saaledes antager Sarrau, at den 
kritiske Temperatur ligger ved +-174".2 under 
98.9 Atm. Tryk, og Mills har beregnet Koge- 
punktet til - 2152. 
Synes Pictets lagttagelse af det kondense- 
rede Vandstofs blaa Farve ikke at bekrættes, 
har derimod Hautefeuille og OChappuis 
paavist denne Farve for et andet Legeme nemlig 
Qzon. — For Gasens vedkommende beviste de 
det allerede for c. 4 Aar siden, og 1 det 
sidste Aar er det ogsaa lykkedes dem at over- 
føre den til Væske. OQmendskjønt Ozonmængden 
i Surstof vanskelig lader sig bringe højt op, 
har de dog ved Afkjøling i kogende Ætylen og 
ved pludselig at forminske Trykket af den til 
125 Atm. sammenpressede Gasblanding erholdt 
det flydende Qzon i Form af en mørk indigo- 
blaafarvet Væskedraabe, der under et Tryk af 
75 Atm. kun langsomt fordampede. 
Det flydende Ætylen har som Afkjølings- 
middel ogsaa i andre Retninzer bidraget til at 
udvide vort Kjendskab til enkelte kemiske For- 
bindelsers EBgenskaber. —Afkjølte man saaledes 
Svovlkulstof til +- 116" stivnede det for igjen at 
smelte ved =- 1109. Almindelig Alkohol (95/o) 
viste sig endnu ved =- 1299 som en sejg Olje, der 
ved +-13005 gik over til en fast hvid Masse. 
Medens Metylalkohol stivnede ved meget højere 
Temperatur, blev Amylalkohol noget under <- 1009 
smøragtig og først ved c. +- 134" fuldstændig 
fast. Den krystalliserede Ætylæters Smeltepunkt 
fandt man ved +- 117".4. 
Ogsaa nogle velkjendte Gaser lykkedes det 
Olszewski at overføre 1 fast Form. Det flydende 
Klor dannede saaledes ved +- 1029 gule Kry- 
staller. Ved samme Temperatur holdt Klor- 
vandstof sig endnu flydende; men afkjølte han 
det stærkere, krystalliserede ogsaa det og smeltede 
igjen ved +- 11205. Den for sin Giftighed be- 
rygtede Gas, Arsenvandstof, erholdt han baade 
i fast og flydende Form; ved *- 11395 smeltede 
den stivnede hvide Masse til en farveløs Væske, 
der ved =-540.8 begyndte at koge; Fluorsili- 
cium derimod dannede allerede ved +*- 102" en 
hvid amorf Masse, som ved stigende Tempera- 
tur direkte gik over i Gasform. 
Nogen udstrakt Anvendelse har de fleste 
kondenserede Gaser paa et Par Undtagelser nær 
hidtil ikke faaet. Fnkeltet. Eks. Surstof og Vand- 
stof havde sikkerlig Udsigt til at anvendes i 
mange Øjemed, hvis ikke Vanskelighederne ved 
at skaffe tilstrækkelig stærke Beholdere til Op- 
bevaring og Transport lagde Hindringer i Vejen. 
Flydende Kvælstofoxydul og Kulsyre har 
man derimod fremstillet 1 større Mængde. Den 
førstes Føenskab at virke berusende, naar den 
blandet med Surstof indaandes i kortere Tid, 
har længe været kjendt og endog skaffet den 
Tilnavnet Lystgas; men først i de senere Aar 
har den været almindeligere benyttet som Bedø- 
velsesmiddel i Tandlægekunsten, og at dens An- 
vendelse til dette Øjemed ikke er saa ganske 
ringe, kan man slutte deraf, at det aarlige 
Forbrug alene for Tysklands Vedkommende lø- 
ber op til 8—900 kgr. Den fremstilles nu 
baade i engelske og tyske Fabriker, men selv- 
følgelig hverken har den eller vil den faa den 
udbredte Anvendelse, som den flydende Kulsyre 
har erholdt. 
Herom har Prof. Hofmann for et Par Aar 
siden bragt mnogle interessante Meddelelser. 
Krupp i Essen har saaledes benyttet den fly- 
dende Kulsyre i store Kvantiteter og til for- 
skjellige Øjemed 1 -Jernindustrien; her skal 
blot nævnes den Brug, han har gjort af dens 
store Tryk til Fremstilling af tætte Metal- 
støbninger; ved Ophedning af Beholdere paa 
ligetil 100 ker. flydende Kulsyre har han 
nemlig formaaet at bringe Trykket op til 800 
