en meget effektfuld Forsiring. Denne Glimmer- 
Bronce har fremfor den metalliske Bronce den 
Fordel, at den ikke sværtes af Svovlvandstof. 
Die Natur. 
Mindre Meddelelser. 
Indflydelse af høyt Lufttryk pua Planter og 
Dyr. Havet kan med Hensyn til de i det le- 
vende Dyr deles i to Partier: det ene naar til 
en Dybde af 2900—3000 m. og indeholder Skab- 
ninger, der længe har været kjendte, det andet 
ligger under dette, og det er først den nyere 
Tid, som har lært os at kjende de der levende 
Dyr. — Det Spørgsmaal ligger nu nær, hvilken 
Forandring der vil foregaa med disse Dyr, naar 
de fra hine uhyre Dybder bringes op paa Hav- 
overfladen. Spørgsmaalet har tildels fundet sin 
Løsning ved de Ilagttagelser, der er gjort om- 
bord paa , Talisman"; alle Dyr kom op døde, 
de befandt sig i en ganske ejendommelig Til- 
- stand, de var bløde og lod sig let smulre hen, 
det mindste Stød bragte dem til at gaa istykker. 
Det omvendte Spørgsmaal, hvorledes det vil gaa 
Dyr, som bringes ned i saa store Dyb, har Dr. 
Regnard, Bestyrer af Sorbonnens fysiologiske 
Laboratorium, løst ved Hjælp af et Cailletets 
Kompressionsapparat, hvor han kundé frembringe 
et Tryk af 1000 Atmosfærer, som svarer til 
Trykket i hime Havdybder, i et med Vand fyldt 
Staalrør, hvori Forsøgsdyrene blev bragte. Han 
begyndte med de simpleste Livsformer, Gjærstof- 
ferne, og fandt f. Eks. at Ølgjær, udsat for 1000 
Atm. Tryk, som svarer til en Dybde af 12000 
m., paa en Maade sovner ind og ikke virker paa 
Sukker før nogen Tid, efter at Trykket er op- 
hørt, da det igjen vaagner og kan benyttes til 
Fremstilling af Alkohol. De opløslige Fermen- 
ter som Diastase, Spyt, Pankreassaft paavirkes 
ikke af Trykket. De lavere Dyr, som f. Eks. 
Infusorierne, sovner ligeledes ind, naar de er 
under 600 Atm. Tryk; hos Klokkedyrene ( Vor- 
ticella) ophører Bevægelsen af Svinghaarene og 
Stilken, men de vaagner op, naar de et Par 
Timer har været befriede for Trykket. Paa 
samme Maade forholder sig Annelider og Kru- 
staceer, først Søvn, men hvis Trykket varer læn- 
gere, dør de; heraf sees hvorfor disse to For- 
mer ikke kan opholde sig i større Dybder end 
3000 m. med et Tryk af 300 Atm. Fiske dør 
ved 600 Atm. og antager en ejendommelig Stiv- 
hed; det samme sker med præparerede Froske- 
laar, der endog tiltager i Vægt, saa at man vel 
kan slutte, at i Havets Dyb Muskelvævet er 
gjennemtrængt med Vand. Dyr med et Panser, 
f. Eks. Krustaceerne dør meget langsommere end 
Padder og Fiske: en Vandløber (Pytiscus), hvis 
Kitinpanser er meget haardt, kunde endog klare 
sig ved 800 Atm. og døde først ved 1000 Atm. 
Tryk. 
30 
| 
| 
Soblmotor. —Eriesons nye Solmotor bestaar 
i det væsentligste af en ejendommelig formet 
Reflektor, der paa en særdeles fuldkommen Maade 
kaster Solstraalerne paa et cylindrisk Varmeap- 
parat, der indeholder Luft eller Vand; disses 
Udvidelse ved Opvarmningen benyttes da til at 
forvandle Solkraften i Arbejde. Hele Apparatet, 
der følger Solens Gang, balancerer paa en ver- 
tikal Akse. De Prøver, som er anstillede med 
det, har givet Grundlaget for følgende Bereg- 
ning: Mellem Ækvator og den 44de Breddegrad 
udvikler Solstraalerne gjennemsnitlig en mekanisk 
Kraft af 3./9 Varmeenhed pr. Kvadratfod og 
Minut, hvilket svarer til omtrent en Hestekraft 
paa en Kvadratfod. Paa en Landstrækning, en 
engelsk Mil bred, der strækker sig gjennem hele 
denne Egen, altsaa udgjørende 220000 Mill. Kva- 
dratfod, og som indeholdt det nødvendige Vand 
til Dampdannelsen, vil der følgelig kunne op- 
stilles ikke mindre end 52 Mill. Solmotorer, hver 
paa 100 Hestekræfter, som daglig kunde holdes 
i Gang i 9 Timer. Ligeoverfor dette kan man 
med temmelig Ro se imøde, at maaske engang 
Kulgruberne bliver udtømte. 
Den gule Febers Mikrobe. Det har lyk- 
kedes Dr. Domingo Freire at opdage den 
Mikrobe, som bevirker den gule Feber, og hvad 
mere er, han har ved kunstig Dyrkning kunnet 
svække den og forvandle den til en beskyttende 
Vakeine, saaledes som Pasteur har gjort med 
flere andre Smittestoffer. Han har vakcimeret 
sig selv og sine Åssistenter med fuldstændigt 
Held, ligesaa Arbejdere i Rio-Janeiros Havn, 
hvis Kammerater rundt om dem blev bortrevne 
af Sygdommen, og en Mængde andre Personer 
i Byen, blandt andet hele Besætningen paa flere 
engelske Skibe. Man vil forstaa at vurdere 
denne Opdagelse, naar man hører, at af 25 
franske Læger, som blev sendt til Senegal for 
at behandle den gule Feber, døde de 23 af 
Sygdommen. La Nature. 
Stjernefotografering. Paa Observatoriet i 
Paris har man siden 1862 holdt paa med at 
optage et Kart over Stjernerne paa begge Si- 
der af Ekliptiken til 29 30" fra denne, og som 
indbefatter alle Stjerner indtil 13de Størrelse. 
Dette er et overmaade besværligt og langvarigt 
Arbejde, og da man kom i Nærheden af Melke- 
vejen, maatte man standse, da Sternerne her 
ligger saa tæt op ad hverandre, at der vilde 
komme indtil 18000 Stjerner paa enkelte af 
Karterne, der hver udgjør 59 i Bredde og 
Længde. Man tog nu sin Tilflugt til Fotogra- 
fien, og Forsøgene lykkedes fuldstændig. Paa 
de Prøver, som blev forelagte Akademiet, kunde 
man paa en af Pladerne tælle 1500 Stjerner 
fra Gte til 12te Størrelse, det vil sige lige til 
Synlighedsgrændsen med det anvendte Objektiv. 
