Dag. Paa Udstillingen i Tromsø 1870 saa jeg, 
fra Gaarden Fagerlid i Maalselvdalen (69" 4)), 
en Vinterrugplante, som havde 24 Straa og 
var 6' (1.9 m.) høi, og nogle Dage senere saa 
jeg hos Lensmand Krogseng den frodige Asger, 
hvoraf denne Plante var taget. Som et Exempel 
paa en 1 sit Slags mærkværdig Frodighed kan 
Høsten 1879, 
samme Hiendom, 1 en Ager af Vinterrug, blev 
det nævnes, at der paa den 
fundet en Plante, som gav 57T modne Ax og, 
ved at tage Middeltallet af Korn paa hvert 
Ax, vilde dette svare til en Foldrighed af over 
3000). Ved Svanevig i Sydvaranger, i Øst- 
Finmarken (699 30"), har man flere Gange for- 
søgt at dyrke Vinterrug. Den naar gjerne en 
Høide af 6" (1.9 m.), men hidtil har den ikke 
givet modent Korn. 
I Omegnen af OChristiania (599 55") har 
Vinterrugen ikke sjelden Ax i de sidste Dage 
af Mai eller Begyndelsen af Juni og kan da 
gjerne høstes i de første Dage af August. Med 
dette for Øie er der Grund til at tro, at Vin- 
terrug i det sydlige Norge maatte kunne dyrkes 
omtrent til den samme Høide over Havet som 
Byg (omtr. 2000'—627 m.), og dette har man 
undertiden ogsaa gjort med Held, f. Ex. paa 
Opdal Prestegaard (621/39 i Søndre Thrond- 
hjems Amt, der ligger paa den her nævnte 
Høide. Ved Røros (620 34, 2080' — 652 m. 
o. H.) har man 1 flere Aar forsøgt at dyrke 
Vinterrug, men, saavidt mig bekjendt, er denne 
dog kun to Gange blevet moden. Men naar 
man kommer paa en Høide af over 12—1400' 
(876—438 m.), træffer det ikke sjelden, at 
man, før der endnu har været Frost, faar Sne, 
som bliver liggende. Under saadanne Omstæn- 
og paa 
samme Maade er det ogsaa gaaet med Rug ved 
Budardalr paa Vestkanten (650 40") af Island*). 
Derimod holder den sig godt, naar Jorden er 
Dette er Grunden 
til, at man i de nordlige Egne af Norge gjerne 
digheder rodner gjerne Vinterrugen, 
frossen, før Sneen kommer. 
dyrker Sommerrug. TI Schweiz, hvor Snefor- 
holdene paa flere Steder ere fuldkommen af samme 
Art, som her beskrevet, har man, for at skaffe 
1) Morgenbladet 13de Septbr. 1879. No. 252 A. 
*) M. Ketilson. Nockrar Tilravner giørdar med 
nockrar Såd-tegunder og Pløntur. Hrappsey. 
1779.  Pag. 42. 
i 
rull). 
Rugplanterne dybere gaaende Rødder og større 
Modstandskraft i det hele, med Held forsøgt at 
saa Vinterrugen om Vaaren. Førend denne er 
nedmyldet, saaes der paa den samme Ager Byg, 
men af begge Kornsorter naturligvis noget min- 
dre end om de bleve dyrkede hver for sig. 
Byget modnes da til sædvanlig Tid, og naar 
dette er høstet, 
lidt. Paa denne Maade holder den sig godt 
om Vinteren*). 
pleier Rugen endda at voxe 
I Sverige har man lidt før Midten af for- 
rige Aarhundrede tilraadet at bruge den samme 
Fremgangsmaade*), som ogsaa senere er sat i 
Værk. 
i Midten af forrige Aarhundrede3) og senere 
i Siljord i Øvre Thelemarken*). 
danne Forhold har man i Sverige tilraadet at 
I Norge er den blevet brugt omtrent 
Under saa- 
kjøre over Sneen med en Agerrul (,velta*) og 
paa denne Maade trykke Sneen sammen, for at 
Kulden kan trænge saavidt ned i Jorden, at 
denne kan fryse?). Senere har man endog faaet 
en Beskrivelse med Tegning af en saadan Å ger- 
Ved mit ovennævnte Besøg i Maalselv- 
dalen (1870) blev det mig fortalt, at man den- 
gang, paa flere Steder der i Egnen, i omtrent 
tyve Aar, med Held havde dyrket Vinterrug 
paa den her nævnte Maade. Den var der 
gjerne moden 1 de sidste Dage af August. Ved 
Sandtorv paa Hindøen (689 34") har i man om- 
trent tyve Aar saaet Byg og Vinterrug sammen, 
saaledes at man har saaet to Tønder Byg og 
en Tønde Rug. Udbyttet af Rug har varieret 
mellem 10—14 og 21 Fold, medens Byget har 
givet et noget mindre Udbytte, end naar det 
saaes alene. 
”) Karl Kasthofer. Bemerkungen auf einer 
Alpenreise. Aarau. 1822. Pag. 147. 160. — 
H. Christ. Das Pflanzenleben der Schweiz. 
Zirich. 1879. Pag. 245. ? Knøgl. Svenska 
Vetenskaps Academiens Handlingar. Vol. 3. 
(1742). Pag. 103—14. 3?) Danmarks og Norges 
oeconomiske Magazin. 4. Bd. Kjøbenhavn. 1760. 
Pag. 224. 232. Paa førstnævnte Sted heder det 
ogsaa, at ,Stauden-Roggen* er almindelig i 
Norge, og at den først er bragt derfra til Pom- 
meren og siden til Mark-Brandenburg. *) H. J. 
Wille. Beskrivelse over Sillejords Præstegjeld 
i Norge. Kjøbenhavn. 1786. Pag. 183. 9) Kol. 
Svenska Vetenskaps Academ. Handl. 29. 1768. 
Pag. 254. 9) Hushållnings-Journal. IIT. Stock- 
holm. 1779. Mai. Pag. 35. 
