36 
I Omegnen af Christiania har jeg under- 
tiden fundet 
Ax, men i Nærheden af Stockholm er den fun- 
Vinterrug med indtil syverenede 
det med 16 Sidegrene"). I Rigsarkivet i Chri- 
stiania findes 1 ,yKildeskrift-Fondets Samling*, 
No. 220 et Haandskrift kaldet 
og physiske forefaldende Mærkværdigheder samt 
.Qeconomiske 
historiske udi lioms Prestegjeld af Sogneprest 
UYDUE 
med 
Klem. Heri siges, at der findes Byg- 
Ax, iblant 
Rugen kand gives et Straa med 2, 5, 4, 5, 6, 
straa to men —, besynderlig 
T til 8 Ax, hvortil jeg er seende Vidne.* 
T Aaret 1835 blev der i Norge avlet 
67,094 Tønder (93,198 hl.) Rug, men denne 
Avl 1875 gaaet op til 244,729 Tønder 
(840,173 hl.), der have en Bygværdi af 326,305 
Tønder (443,564 hl.). 
I Sverige dyrkes Vivterrug, ialtfald langs 
Ved 
Frøudstillingen i Borås i August 1880 saa jeg 
var 
Kysten, til Haparanda eller omtrent 660. 
fuldmoden Sommerrug (avlet 1879) fra Øvre 
Torneå, der ligger nær ved Polarcirkelen, og 
sammesteds fandtes ogsaa en Prøve fra Enare, 
BY 0 
delig til 64") og ved Uleåborg (65) gav Vinter- 
I Finland dyrkes Vinterrug almin- 
rug 1 Slutningen af forrige Aarhundrede, efter 
et Gjennemsnit af 8 Aar, 5—6 Fold). Vist- 
nok dyrker man der undertiden Rug lige til 
Polareirkelen, ja endog i Kuolajårvi (67" 20), 
Sodankylå (67" 25") og Kitillå (679 30"), ja 
endog i Muonioniska (689), nær den svenske 
Grænse*); men alt dette er meget usikkert, og 
om Sodankylå, i Kemi Lapmark, siger Wahlen- 
berg, at man i 15 Aar kun to Gange havde 
faaet moden Rug?). — I Rusland synes Rugen 
at have naaet sin Polargrænse i Qmegnen af 
1) Öfversigt af Knøel. Vetenskaps Academiens 
förhandlingar. 1845. Pag. 14. Cfr. Abhandlun- 
ven des naturwiss. Vereins zu Bremen. 5 Bd. 
1878. Page. 556. ?) Cfr. Förhandlingarne vid Før- 
sta Nordiska Frøkongressen år 1880 1 Borås. 
Lindkøping 1882. Pag. 81. 3) Hushållnings- 
Journal. Stockholm. 17992. Pag. 18. *) K. EF. 
F. Tenatius. Le Grand Duché de Finlande. 
Helsingfors. 1878. Pag. 16. Tab. 3. Cfr. C.J. 
Wikberg. (Catalogue of the dairy-produce of 
Finland exhibited at the international agricultu- 
ral Exhibition held at Kilbprn Juni 30 to July 
T 1879. London. 1879. *) G. Wahlenberg. 
Geografisk och oeconomisk Beskrifning om Kemi 
Lappmark. Stockholm. 1804. Pag. 76. 
Mesen (651/,3—%/10%) og ved Kem, paa Vest- 
det hvide Hav (659), 
sjelden Rug. I Gouvernementerne Archangel. 
659), 
Vinterrug, 
kysten af dyrker man 
Pinega og Cholmagor (omtrent dyrkes 
vistnok baade Byg og men dog 
meget mindre end hvad der er nødvendig til 
eget Brug*). 
kaldes 
synes dens Polargrænse i Mellem-Rusland neppe 
at kunne 
Det er langt fra, at Rugen her 
kan en aarvis Væxt, saadan 
og som 
sættes længre mod Nord end ved 
Jarensk i (souvernementet Wologda (62% 10' 
No 18, 207 4 1, 1) 
Rugen 
I Jenisejdalen gaar 
neppe nordligere end ved. Antsiferova 
590 10/39). I de bayerske 
Alper gaar Sommerrug til omtrent 3000" (941-m.), 
eller omtrent 
men kan dog paa enkelte Steder dyrkes endnu 
høiere*). — Paa Nordsiden af Schweizer-Alperne 
synes Sommerrugen i Almindelighed ikke at gaa 
høiere end til 3936" (1235 m.), men den kan 
dog modnes lige til 5227 (1640 m.). I Tra- 
vetscherdalen i Binden gaar den i Alm/ndelig- 
hed ikke over 4400" (13880 m.)?), men ogsaa 
der kan den modnes lige til en Høide af 5500" 
(1726 m.)6). Paa Ætna dyrkes Rug til 5736" 
(1800 m. o. H.V). 
I Sverige har det i ældre Tider været 
almindeligt at strø Rughalm paa Gulvet Jul- 
aften og i de nordlige Landskaber bruges dette 
endnu. Paa flere Steder pleier man St. Hans- 
aften, at udsøge paa Ageren to lige høie Rug- 
straa med Ax. Om det ene Straa binder man 
da et rødt Baand (0: Glæden) og om det andet 
et sort (2: Sorgen). Næste Dag ser man efter 
hvilket af disse Straa der har voxet mest og 
dette tillægges da en sikker Betydning*). 
1 A. G. Scebhrenk. Reise durch die Tundren 
der Samojeden. Dorpat. 1848—54. ?ter Th. 
Pao. 445. ?) E. R. von Trautvetter. Die 
pflanzengeographisehen des euro- 
påisehen Russlands. %2tes Heft. Riga. 1850. 
Pap. 42. 3tes H. (1951). Pape. 29. %) Bihang 
till Kol. Svenska Vetenskaps Academiens Hand- 
Verhåltnisse 
lingar) 4 Bd No! dmN Pao. 50! 4 Otto 
Sendtner. Die Vegetationsverhåltnisse Sid- 
— bayerns. Miinchen. 1854. Pag. 605. %) Karl 
Kasthofer. Bemerkungen auf einer Alpenreise. 
Aarau. 1822. Pao. 191. %) H. Cbrist. Das 
Pflanzenleben der Schweiz. Zirich. 1879. Pag. 
244—45. 7) Theobald Fischer. Beitråge 
zur physisehen Geographie der Mittelmeerlinder. 
Leipzig. 1877. Pag. 144. %) Richard Dybeck's 
Runa. 1845. Pag. 52. 
