Bræmselarvers Forekomst i Menneskets 
Legeme. 
Af W. M. Schøyen. 
Siden jeg 1 forrige Aargang af ,Naturen"* 
1 en Opsats: ,QOm Forekomsten af Insekter i 
Menneskets Legeme* (pag. 75) udtalte, at det 
var tvivlsomt, hvorvidt man her i Europa no- 
gensinde har fundet virkelige Bræmselarver un- 
der Huden paa Mennesker, har Dr. G. Joseph i 
Breslau i ,. Entomologische Nachrichten* No.2 for 
iaar paabegyndt en Afhandling om Fluerne som 
Parasiter hos Mennesket, hvor han fra sin egen 
Praxis anfører 2 aldeles sikre Exempler paa en 
saadan Forekomst af Bræmselarver, det ene fra 
Tyskland, det andet fra Østerrige. 
» Forekomsten af Bræmselarver hos Menne- 
sket er*, siger han, ,,saa sjelden, at omendskjønt 
jeg i næsten "4 Aarhundrede har ofret denne 
Sag den største Opmærksomhed, kan jeg dog 
kun. nævne 2 af mig selv iagttagne Tilfælde, 
hvor jeg har havt Leilighed til. personlig at 
konstatere, at Lidelsen skrev sig fra Bræmse- 
larver. — Alle andre lagttagelser af Fluelarver 
hos Mennesker (flere hundrede Tilfælde ialt), 
der er komne til min Kundskab gjennem Kol- 
legaer af mit Bekjendtskab, eller som jeg selv 
har gjort, og hvor jeg selv har havt Anledning 
til at undersøge vedkommende Fluelarver, har 
til 
Spytfluer og Kjødfluer af Slægterne Sarcoplula, 
ikke været at henføre til Bræmser, men 
Sarcophaga, Lueilta, Calliphora ete. — Hvad 
de i Europa iagttagne Tilfælde af Fluelarvers 
Forekomst hos Mennesket angaar, saa er det 
kun faa af dem, hvor jeg kan finde det beret- 
tiget at henføre dem til nogen Bræmseart. Af 
hundrede Tilfælde af , Fluesygdom* (Myiasis) er 
kun et eneste at tilskrive Bræmselarver (Myiasis 
oestridiea).* 
Det første af de omtalte 2 Tilfælde, hvor 
der handledes om virkelige Bræmselarver, var 
hos en ung Bondepige i Schlesien, der ved at 
sove Middag ude i det fri ved Randen af en 
Skov var bleven besat med Æg af Raadyr- 
Det andet var 
at 
sove Middag paa fri Mark under den varme 
bræmsen (Hypoderma diana). 
en Hyrde i Unterkrain, der liseledes ved 
Sommertid havde faaet Larver af den alminde- 
lige Oxebræms (Hyp. bovis) i Nakken. I begge 
Tilfælde havde Patienterne i maanedsvis maattet 
trækkes med sine Plageaander og udstaaet store 
Lidelser, navnlig den stakkels Pige, der af et 
Par læger, der ikke forstod QOndets Natur, var 
bleven sørgelig maltrakteret med Kviksølv og 
Jodpræparater. 
Endnu et tredie Exempel anfører Dr. Jo- 
seph, uden dog at kunne indestaa for Paalide- 
ligheden deraf. Han fik nemlig tilsendt fra en 
et Antal fuld- 
voxne Larver af Faarebræmsen ((Oestrus ovts), 
Godseier i Nærheden af Breslau 
der angivelig var komne ud af Næsen paa en 
Bondekone under en heftig Nysen, efter at hun 
il» Aar havde lidt af vedvarende Hovedpine 
1 Panderegionen og tør Snue. 
Da Forf., 
lever snyltende hos Raadyret, Oxebræmsen hoved- 
nu*, tilfører » Raadyrbræmsen 
sagelig hos Hornkvæget og Faarebræmsen hos 
at 
Tilfælde, at der i Europa ligesom 1 Amerika 
Faaret, saa fremgaar det de foranstaaende 
ikke existerer nogen for Mennesket eiendomme- 
lig ,Menneskebræms* (Oestrus hominis), men at 
de hos Mennesket sikkert konstaterede Bræmse- 
larver er saadanne, der langt hyppigere hjem- 
søger Husdyrene og Hjortearterne.* 
Jordskjælvet i Spanien. 
Hr. Redaktør! 
Uagtet De vistnok fra forskjellige Hold er 
bleven bekjendt med de hyppige Jordskjælv, 
som i Tidsrummet fra 22de December sidste 
Aar og indtil henimod Midten af Januar sidst- 
leden er indtrufne paa disse Kanter, tillader 
jeg mig dog at sende Dem nogle Notitser, som 
jeg tror er af Interesse. Bladene har bragt 
mange Detaljer om de forfærdelige Ulykker, som 
Stødene har foraarsaget. Da disse indtraf sam- 
tidig med et overordentlig barskt, paa denne 
Del af vor Klode kun sjeldent herskende Vejr- 
ligt, blev Følgerne saa meget alvorligere, anta- 
gende Karakteren af en Nationalulykke. 
Det første Stød, indtraf 
1884 om Morgenen, var 
29 de 
liden 
den 
af 
Betydning og føltes alene i Galicia og en Del 
som 
December 
af Portugal. Tre Dage senere, den 25de, Jule- 
dag, om Aftenen omtrent K1. 9, føltes imidlertid 
en langt heftigere Rystelse, som havde sit Maxi- 
mum paa en ganske anden Kant, nemlig i det 
Terræn som begrændses af Serrania de Rondas 
