Jordens Pulsationer*). 
Den videnskabelige Verden har allerede længe 
beskjæftiget sig med det Spørgsmaal, om Jordens 
Overflade i Virkeligheden er saa fast, som den 
synes. * Jordskjælvene er os allerede bekjendte 
fra Oldtiden 
opstillet en Mængde Hypoteser; men det er først 
af, og om deres Aarsag er der 
den nyere Tids mere fuldkomne Instrumenter, som 
Man 
er kommet til det Resultat, at Rystelserne ud- 
har formaaet at kaste noget Lys over dem. 
for- 
det 
Kjendskab man har til elastiske faste Legemer. 
breder sig paa en Maade, der er aldeles 
skjellig fra den, man skulde vente, efter 
Uanset vde voldsomme Jordskjælv har man i Ita- 
lien efter ti Aars Observationer fundet, at Jord- 
bunden befinder sig i en stadig vibrerende Til- 
stand selv paa Steder, som er langt fjernede fra 
de vulkanske Arnesteder; men disse Bevægelser 
er saa svage, at de blot kan opdages med spe- 
I Eng- 
land har George Darwin paavist lignende 
cielt hertil konstruerede Instrumenter. 
Bevægelser, ligesom man ogsaa i Japan har 
fundet det samme, saaledes at det ikke er usand- 
synligt, at man vilde kunne paavise saadanne 
mikroseismiske (af de græske Ord mikros liden 
og seismos Jordskjælv) Bevægelser paa hele Jord- 
overfladen. 
Foruden disse Bevægelser, der undgaar den 
almindelige lagttagers Opmærksomhed paa Grund 
af sin Lidenhed, lærer de teoretiske Undersø- 
gelser os, at der sandsynligvis i Jordbunden 
forekommer Bevægelser, som kun vanskelig kan 
iagttages paa Grund af sin Langsomhed. I 
Mangel af andet vil jeg kalde dem * Jordens 
Pulsationer*. Darwin har nylig paavist, at saa- 
danne Bevægelser kan være en Følge af Baro- 
metertrykkets Forandringer, idet en Forøgelse 
af Barometertrykket etsteds vil bevirke en Sam- 
mentrykning af Jordbunden paa vedkommende Sted, 
og naar Barometret derpaa synker, vil Jordbunden 
igjen hæve sig paa Grund af sin Elastiecitet. 
Denne Hævning og Sænkning udgjør en Pulsa- 
Idet Darwin 
ligesaa haard som Staal, beregner han, at Jord- 
tion. forudsætter, at Jorden er 
bunden vil sænke sig 5.7 cem., hvis Barometret 
stiger 25 mm. over et Stykke af Jordoverfladen 
1) Efter et Uddrag i Ciel et Terre af en Artikel af 
Milne i *Transaction of the Seismolo- 
gical Society of Japan*, 1883. 
8 
saa stort som Australien.  Flodbølgen, som tynger 
paa vore Kyster to Gange daglig, bevirker lige- 
ledes en Sænkning af Jordbunden, som ved At- 
Jord- 
bundens Heldning bliver ved disse Hævninger 
lanterhavets Kyster kan stige til 125 mm. 
og Sænkninger 1 den Grad forandret, at et fast 
ophængt Blylod ikke altid hænger ret over det 
samme Punkt. 
Det er altsaa Tilfældet, at naar en Vægt 
af en eller anden Slags, der hviler paa Jord- 
overfladen, forandres, saa frembringes derved 
langsomme pulsatoriske Bevægelser af Jordskor- 
pen; men de iagttagne Bevægelser er saa be- 
tydelige, at de ikke blot kan skrive sig fra de 
nævnte Aarsager. Hellere end at søge Aar- 
sagen i Kræfter udenfor vor Planet vil vi un- 
dersøge de Fænomener, som foregaar 1 dens Indre. 
Naar Barometret synker, hvilket altsaa sva- 
rer til en Hævning af Jordskorpes, viser det 
sig, at de mikroseismiske Bevægelser tiltager i 
høj Grad. Til Forklaring herpaa kan man fore- 
stille sig, at vi befinder os saa at sige paa 
Laaget af en uhyre Kjedel, der er i fuld Kog, 
og hvor Kogningen bliver voldsommere, naar 
Trykket bliver mindre; de gasformige Bestand- 
dele af Jordens Indre vil da udvide sig og frem- 
bringe et Tryk opover, saaledes at altsaa Jord- 
skorpen har en Bestræbelse efter at hæve sig. 
Man kan derfor sammenligne det Instrument, der 
tjener til Optegning af Pulsationerne med et 
Barometer, da det tjener til at angive Foran- 
dringerne af Trykket i vor Planets Indre. 
At forklare de smaa, stadig forhaandenvæ- 
rende Jordrystelsers voksende og aftagende Virk- 
somhed paa denne Maade — efter Rossi — er 
vistnok grundet paa en Hypotese, men som dog 
Vi 
at der opstiger Vanddampe fra vulkanske 
er lige saa sandsynlig som mange andre. 
ser, 
Produkter og fra Lavastrømmene, gauske paa 
samme Maade som en kogende Svovlmasse at- 
giver sin Fugtighed, naar Trykket formindskes. 
Vi ved ogsaa, at Grubegassen i Kulgruberne 
især udvikler sig, naar Barometret synker, lige- 
som da ogsaa Vandet stiger i mange Brønde. 
Det staar nu tilbage at undersøge, hvorvidt vi 
har direkte Beviser for Tilstedeværelsen af de 
her omtalte Hævninger og Sænkninger af Jord- 
skorpen. 
TI Japan og Italien snart fjærnede og snart 
nærmede Pendeler, der var ophængte til seis- 
/ 
