7 
ninger og Udtryk, i hvilke Præsten i Undal 
afviger fra Kongespeilet. Det vil sees, at hans 
Gjengivelse er meget fri; mange af om ikke alle 
de fremhævede Udtryk vidner om, at ogsaa 
Peder Claussøn kjender Nordlyset særdeles 
vel. Desto mere paafaldende er derfor den 
særlig udhævede Bemærkning om, at Nordlyset 
i Grønland ikke kommer saa høit paa Himlen, 
at det kan ses i andre Lande end Grønland, Is- 
land og den nordligste Del af Norge. 
Denne Bemærkning er gaaet over i en 
Mængde andre Skrifter (fra Peyrere: Relation 
du Groenlande, hvor Peder Claussøn's Af- 
handling eiteres), og alle Nordlysets Historie- 
skrivere, lige fra Mairan til Fritz, har be- 
skjæftiget sig med den mærkelige Omstændighed, 
at Nordlyset, at dømme efter denne Bemærk- 
ning, I den sidste Halvdel af det 16de Aar- 
hundrede ikke har været synligt 1 det sydlige 
Norge. De, som netop havde en Nordlystheori 
paa Stabelen, en Theori, for hvilken Peder 
Claussøn's Bemærkning var en tilsyneladende 
Støtte, forsømte naturligvis ikke at tage den til 
Indtægt. 
Men ingensteds i hele Nordlyshistorien viser 
«det sig saa tvdeligt som her, hvor forsigtig man 
maa være, naar man, som det saa ofte er gjort, 
af en enkelt Bemærkning hos en ældre Forfatter 
vil drage vidtgaaende Slutninger. Jeg er nemlig 
i Stand til med Peder Claussøn”s egne Ord 
paa den kraftigste Maade at gjendrive den For- 
tolkning, der hidtil har været givet af hin Be- 
mærkning, og derved kuldkaste alle de Slutninger, 
man har bygget paa denne Fortolkning som 
Grundlag. 
I et enkelt Exemplar af sin Afhandling om 
Grønland har nemlig Peder Claussøn i Aaret 
1604 eller 1605 angaaende Nordlyset tilføiet en 
vigtig *Nota*, der hidtil ikke har været be- 
kjendt for nogen af dem, der har beskjæftiget 
sig med dette Fænomen. Den har for øvrigt 
allerede i forrige Aarhundrede været gjengivet 
i *Minerva*, dog uden Angivelse af, hvem For- 
fatteren var, hvorfor Professor Gustav Storm 
har den Fortjeneste først at have stillet den i 
den rette Belysning i sin Udgave af Peder 
Claussøn's samlede Skrifter. Denne *Nota* 
lyder som følger: 
WD ettepNordliusin haffuer vdi gamel 
Tid ieke werit seet vden i de Norderlande, som 
tilforn er sagt. Men vdi min Barndoms Tid 
heden wed Anno 1550 er det først 
dennem som boer i den syndre Part aff Norrig, 
dog icke høire paa Himmelen end til Nordled- 
ingen?). Men nu siden Anno 1570 kommer det 
saa høigt paa Himmelen, at det sees vdi Sydoust 
och sønden-for os, och ieg tencker wel, at det 
nu sees ochsaa vdi andre Lande*. 
1) Polarstjernen. 
seet aff 
Peder Claussøn fortæller altsaa her det 
stik modsatte af, hvad man har villet lægge ind 
1 hans Ord. Der staar nu kun tilbage at give 
en Forklaring af, hvorledes det skal forstaas, at 
han 4—5 Aar tidligere kunde skrive, at Nord- 
lyset kun var synligt i den nordligste Del af 
Norge. Man ser, han har staaet 1 den Forme- 
ning, at Nordlyset i *gamel Tid* kun har været 
set *i de Norderlande*; muligvis er det netop 
Kongespeilets  Taushed med Hensyn til Nord- 
lysets Optræden i Norge, der har bragt ham 
paa denne Tanke. Hans Bemærkning *och kom- 
mer icke saa høit etc.* skal derfor rimeligvis 
skildre de efter hans Anskuelse stedfindende 
Forhold paa den Tid, da Kongespeilet forfat- 
tedes. Tilføielsen *och kaldis derfore Nordlius* 
synes tillige at antyde, at han med den foran- 
gaaende Bemærkning hovedsagelig vil give en 
Forklarimg af, hvorfor Kongespeilets Forfatter 
betjener sig af Benævnelsen Nordlys (nemlig fordi 
det kun ses i de nordligste Lande). 
For paa dette Sted at meddele alt, hvad 
der hidtil er kommet til min Kundskab om Nord- 
lyset i Norge indtil det 16de Aarhundredes Slut- 
ning, skal jeg endnu tilføie, at Jean Huygens 
de Linschoten!), en hollandsk Søfarer, der 
1595 gjorde en Reise langs Europas og Asiens 
nordligste Kyster for at finde en Vei til Ost- 
indien, fortæller, at man i disse Egne altid ved 
klar Himmel ser et Lysskin, som de nordiske 
Søfolk og Kystbeboere kalder Nordervluys*), og 
under Oktober 1595, medens han er udenfor 
Norges nordligste Kyst, bemærker han: 
* Dette Nordervluys er meget hyppigt, naar 
Vinternætterne nærmer sig, hvad vi selv tydelig 
har bemærket*. 
Det er ikke sandsynligt, at det vil lykkes 
mig at finde flere Optegnelser om norske Nord- 
lys fra saa fjærne Tidsrum. Imidlertid vilde 
jeg være meget taknemlig, om Norges Histori- 
kere, med deres store Kjendskab til Nordens 
Manuskriptsamlinger, skulde kunne give mig en 
eller anden Oplysning 1 saa Henseende. 
Kristiania, 2lde December 1884. 
1) Second voyage. Recueil de voyages au Nord. 
Tome troisieme. Amsterdam 1738. 
selvfølgelig kun en corrumperet Gjengivelse af 
en eller anden fra det oldnordiske Nordurlios 
atledet Benævnelse; det indskudte v maa skyldes 
en Misforstaaelse fra Linschoten's Side eller 
vel snarere en Feilskrift eller Feillæsning (erv 
mulig i Stedet for ur?). 
DN 
