= 
D 
paa for” dag: Winden var sunnen, och skyerne 
dreffue fast for sunnen. Da begynte en sky at 
sette op en lang hals, och bleff ligeruis som it 
leffuende camele og snudde!) sig til synder, mod 
dette camel kom it forferdeligt oc vnderligt dyr, 
huilken som var en drage ligest, oc hafde en 
kroged oc lang stiert. Som denne drage, huilken 
var baade bred, lang oc stor, gaff seg mod ca- 
melit, da vigte det lit neder och begynte att 
gabe mod dragen icke møgit fast, saa at dra- 
gens største deld bleff opsloged aff camelit, siden 
forsuands begge. Men i nøer bedre?) saag mand 
een annen syen, vdaff en stor mørek sky opsette 
sig 1t legem, huilked som hafde it ansichte liger- 
uis som Janus bifrons?), det eene snudde sig i 
nøer, det annet i sunder, vdaff dette ansichtes mund 
gick sort damp och røg oc var maadelig sort och 
stoer, aff den annens ingen, vnder dette ansichte 
syntis en stor høgre hand, som var vdracht, med 
vdstrachte fingre, dog saa at fingrene boyede sig 
noged op igen, denne hand skildis ad vdi hand- 
fangit heller*) i pericarpio?), som mand pleier 
at føle pulsen. Dette saag med mig min hører 
Morten Person oc her Nelson Jørensson, capellan 
til Domkireken*. 
Dette Syn henfører Gerh. Schiøning til 
et Nordlys. Beskrivelsen frembyder i saa Hen- 
seende dog kun yderst svage Holdepunkter; de 
eneste skulde være den sorte Damp og Røg 
samt Haanden med de udstrakte Fingre. 
*1568. Januar 2. Bre vnderlige tegen seet 
i himmelen offuer Bergen*. 
Af denne korte Bemærkning bliver man 
ikke meget klog; dog er der adskillig Sandsyn- 
lighed for, at det her gjælder et Nordlys. 
*1569. November. TI denne maanit heller 
ved det pasé) ere mange tegen sedde vide: i 
Opslo en hand, holdendis itt brennende riis, hues 
odder vende sig 1 øster, j Stadanger”) en stierne 
som een eomete i nogle afftener, jtem een blo- 
sky, saare rød aff farue, saa at hun giorde ont 
i øgen, saa blodrød var hun, oc himmelen var 
ligeuel klar. I Trondhjem har man seet it suerd, 
her hos Bergen to mend slages, een huidkled, 
en sortkled, denne var ofuervunden aff hin huid- 
kledde*. 
Her er en Komet, der viste sig i November 
1569, sammenblandet med andre Foreteelser, der 
muligvis har været Nordlys.  Haanden, der holder 
et brændende Ris, Stjernen i Stavanger og Sværdet 
i Trondhjem er saaledes ubetinget Hentydninger 
til Kometen. Derimod kan Blodskyen i Sta- 
1) For Danske: vendte, dreiede. 
?) mere i Nord. 
Janus med de to Ansigter, hos Romerne Aarets 
(Aarsskiftets) Gud. 
$) eller. V 
?) carpus: Haandleddet. 
6 eller saa omtrent. 
7) Stavanger. 
SE 
3 
= 
vanger maaske henpege paa et rødt Nordlys, lige- 
som det ogsaa er muligt, at de to kjæmpende 
Mænd i Bergen er at tyde som et Nordlys- 
fænomen. 
*1570. Mai 3 eller 4. Bønder saage ild 
falde aff himmelen ned 1 haffuit*. 
Her har man Valget mellem et Nordlys og 
et større Meteor; det sidste turde være det 
sandsynligste, ogsaa naar Hensyn tages til Aars- 
tiden. 
Dermed har vi udtømt Magister Absalon 
Pederssøn's Bidrag til Nordlysets Historie. 
Der findes ganske vist under Ilte April 1571 
en Skildring af *it vnderligt tegen offuer Ask*, 
men da den efter al Sandsynlighed angaar et 
af de Fænomener, man undertiden iagttager ved 
Solens Nedgang, skal jeg ikke gjengive den her. 
For øvrigt skal jeg bemærke, at naar Dagbogens 
Forfatter optegner Bisole, Ringe om Solen eller 
Maanen, gjør han det paa en fuldstændig nøgtern 
Maade, saa at disse Fænomener ikke i hans 
Øine har været *vnderlige tegen*. 
I *den norske So*1), et Skrift, der er for- 
fattet omtrent 1584, og som har faaet sit Navn 
efter en 1 det omtalt mærkelig Gris, der 1581 
var født i Oslo til Advarsel for de ugudelige 
Bergensere, forekommer følgende Sted: 
*Et Fjerdingaar eller nogle Uger før jIlde- 
branden i Bergen den l4de Februar 1582] saa 
Nattevagten en ildagtig Røg og Damp paa 
Himlen*. 
Utvivlsomt et Nordlys. 
Biskop Jens Nilssøn”s Visitatsbøger og 
Reiseoptegnelser 1574—97, der for Tiden ud- 
gives af Dr. Yngvar Nielsen, indeholder mange 
meteorologiske Notitser. Des værre er de ikke 
sammenhængende, og da de er optegnede under 
Biskoppens Reiser, hidrører de fra mange for- 
skjellige Lokaliteter; ellers vilde de have dannet 
et Sidestykke til Tycho Brahe”s meteorolo- 
giske Dagbog. Nordlyset er dog kun een Gang 
nævnt: 
1594 Sept. 12. Sigestad (Præstegaard i 
Biri Præstegjæld). *Om afftenen liumme*) eller 
nordliusning*. 
Denne Optegnelse har, bortset fra dens hi- 
storiske Interesse, den Betydning, at den viser, 
at Ordet ljome, hvad man ikke tidligere har 
vidst, i Norge har været benyttet som Beteg- 
nelse for Nordlyset. 
- Jeg kommer endelig til den sidste af de 
norske Forfattere, jeg her skal anføre, en For- 
fatter, der har givet alle dem, der har skrevet 
om Nordlysets Historie, Theori og Perioder, 
meget at bestille. Det er Peder Claussøn 
Friis, 1566—1614 Præst i Undal ved Mandal. 
Denne for sin Tid meget frugtbare Forfatter 
1) Norske Magasin. det Bd. Ohristiania 1868. 
?) det oldnordiske ljome, stærk Lysning. 
