1 
suerd, det slo tre gonger neéder mod iorden och 
ryehte seg huer gong hastelig op igien, siden 
skildes det ad vdi tre parter, ligeruis som tre 
skonroger*) med knopper paa. 
Dette forekommer mig at være en for 
Tid ganske respektabel Nordlysobservation. 
[1563. April 4.] *Wdadi fiord ved dette 
pas noged nær*), dog tilforen, paa Palmeaftten*), 
saag leg denne syn, der opsette sig mod afftenen 
imellem sex och siw offuer Ask*) en wnaturlig 
sort sky med en saare stor lang hals, saa mig 
syntis den hals naa indtil Domkircken, paa 
huilken var it hoffuit, som haffde en forit Rys- 
sehatt paa, der nest kom der en annen sky fraa 
synder; then hafde en hat paa, høg ligeruis som 
nogle førster haffue, huilke paa deris dalere och 
mynt ere affconterfeide med deris hatte, ligeruis 
som hertug Hansis dalere aff Megelborg*), den 
tridie hafde en kongelig krune, oc mand kunde 
skinbarligen se, at den med hatten hafde it langt 
spitz skeg och en krum næse. Siden saag leg 
en forskreckelig stor biorn*), huilken som meer 
oc meer oplod sin mund, indtil at munden och 
brysted syntes vere vdi it tilhobe, och hand ud- 
spidde ild, damp oc røg aff sin mund, saa at 
hand gick vit oc høgt op vdi himmelen. Imel- 
lem des try syntis en leon”)fulkommelig, hun 
skildis at i tho parter hos lysken, saa at den 
ene part drog hid, den annen dit, oc strax der 
eftter bleff himmelen saa klar igen som en spe- 
gell. Huad dette betyde kand, staar altsammen 
i herrens hand*. 
Her er det væsentlig kun den forskrække- 
lige, store Bjørn, der udspyr Ild, Damp og Røg, 
saa at den gaar vidt og høit op paa Himlen, 
der kan sætte denne Skildring i Forbindelse med 
Nordlys. Det øvrige synes at kunne henføres 
til Skyfænomener; maaske netop paa Grund af 
Nordlysets Tilstedeværelse har disse Skyer frem- 
traadt usædvanlig tydelige og mørke. 
[1563.] *Noch vdi fiord lit for Juel saag 
ieg vdi luchten3) denne syn, huilken som skede, 
da klocken var slager halff otte och varede til 
hun var fult nie.  Christern Vlff, prouist, oc 
en gulsmed oc begge deris quinner oc tieniste- 
folk saage det, da de ginge aff Bybadstuffuen. 
Først skeen maanen klar vdi øster, saa opsette 
sig offuer maanen en sort sky oc hun syntis at 
gaa høgt op vdi himmelen ligeruis som. jt rus, 
oc varede en god stund, strax der hoes sette 
sin 
skole ligger; Allehelgens Kirke laa, hvor nu Raad- 
huset staar. 
1) For danske Læsere bemærker jeg 
betyder Rugtvebakker. 
?) omtrent ved denne Tid. 
3) Palmesøndags Aften. 
4) Askøen, NV. for Bergen. 
) Meklenborg. 
6) Bjørn. 
7) Løve. 
5) Luften. 
at Skonrogger 
| 
sig en klar sky skinnende som en huid lwge)), 
oc stode saa baade til hobe en tid lang, der 
effter som de vore forwisnede, kom der en sort 
sky, som var wnaturlig sort, mod skyers nature, 
- huilken som [havde?] andre adskillige trefler oc 
palter med sig paa alle sider, hun kom fra 
synden, oc kom til maanen oc formørkede hon- 
nom, der den var løben om, da begyntes vdi 
himmelen i vester røg, ild och luge oc spitze, 
den ene imod det anned, saa at der gick liud 
oc brag aff skinbarligen, og jeg spurde for” 
Christiern VIlff, huad som sussede, di ieg mente, 
det hafde verit Alreichstadselff*), da suarede hand 
mig: seer du icke, at det er i himmelen. Da 
vore skyerne det, som saa hastelige løbe frem 
och tilbage. Siden begyntis der andre skyer 
vnder maanen, først sorte, der vnder huide, oc 
ginge ligesom i bubler?) oc saa forsuantzs de*. 
Udtrykkene: i Vest Røg, Ild, Lue og Spid- 
ser, den ene mod den anden, synes at hentyde 
paa Nordlys. Rimeligvis er Beskrivelsen en- 
Virkning af baade Nordlys, Maaneskin og Skyer. 
Om dam Lyd, der omtales, har noget med Nord- 
lyset at gjøre, skal jeg lade være usagt; man 
kommer rigtignok uvilkaarlig til at tænke paa 
den Hentydning til Nordlyslyden, der forekom- 
mer allerede hos Tacitus (Anno 98, i Germania 
XLV); ligesom man i Absalon Pederssøn”s 
Bemærkning: *ieg mente, det hafde verit Al- 
reichstadselff* har de moderne Indvendinger imod 
Nordlyslyden im ovo. 
*1564. Januar 2. Saage (natten til Man- 
dagen, huilket aar var skudaar) her Peder Si- 
menson”s tienistekarle, som staa til troendes 
oc ere fromme personer, den tid at de komme 
til Huarffuen*), huorlunde at himmelen obnedis, 
och falt der aff honom, som dem syntis, en glø- 
ende Sanete Olluffs bryde?), oc syntis hun dem 
falle ned mod jorden, oc lit der effter opfare 
igen. Lit der effter falt atter aff himmelen it 
gloende riis, huilked var ligt et brennende knippe 
halm.* 
Denne Optegnelse bør 
henføres til et Nordlys. 
1564. April 7. Om afftenen it fierding 
time før en klocken slo fult nie, gick ieg m. 
Absalon vd i min gaard, som er bygd neden for 
Biskopsgaarden, hart hos vrgemesterens*) hus, 
der saa ieg en vnderlig syn, vdi huilken gaard 
ieg vdi de forgangne aar hafde oc offte tilforen 
set tegn, mange och adskillige, men dette effter” 
vistnok ubetinget 
1) Lue. 
) 
?) nu Møllendalselv. 
3) Edvard Edvardssøn skriver ber: bølger. 
4 Hvarven, Kvarven, den søndre Indseiling til Ber- 
gen. Peder Simenson var Præst til Fane; de 
omtalte fromme Personer reiste altsaa i Baad fra 
Fane til Bergen. 
5) Sværd. 
6 Orgelmesterens. 
