illustreret Maanedsskrift for populer Naturvidenskab, udgivet al 
Carl Frafft, cand. philos. 
«Januar 
1335. | 9de Aarg. 
Til Læserne! 
Idet *Naturen* nu begynder sin Y9de Aar- 
gang, skal jeg, med Tak for den Interesse Med- 
arbejdere og Læsere hindindtil har vist Bladet, 
tillade mig at bede om, at denne Interesse maa 
vedvare i det nye Aar. Der er især en Ting, 
som jeg vil anmode Læserne om, nemlig at sende 
Meddelelser om mærkelige Naturfænomener, hvoraf 
der i et udstrakt Land som vort gives adskillige, 
som fortjener at komme til almindelig Kundskab 
og ikke blot havne i et eller andet Lokalblad. 
Jeg vilde med andre Ord gjerne se, at *Naturens* 
Læsere ogsaa blev dens Medarbejdere. 
Tillige vil jeg atter rette den Opfordring 
til Landets Videnskabsmænd at meddele gjennem 
dette Blad det større Publikum Resultaterne af 
sine videnskabelige Undersøgelser. 
Det vil naturligvis ogsaa være mig kjært 
om Læserne vilde bidrage til Bladets Udbredelse, 
derved vilde Opgave, at udbrede 
Kundskaben om Naturen i saa vide Kredse som 
muligt, bedst løses. 
* Naturens* 
Udgiveren. 
De ældste norske Nordlysiagttagelser. 
Ved Sophus Tromholt. 
Efter Opfordring fra Udgiveren skal jeg 
her meddele de ældste norske Nordlysobserva- 
Stioner, som det hidtil har lykkedes mig at finde, 
og som skriver sig fra den sidste Halvdel af det 
16de Aarhundrede. Til Ordet Nordlysobserva- 
tioner maa jeg imidlertid bede Læseren om i 
dette Tilfælde ikke at knytte alt for store For- 
ventninger; her er ikke Tale om virkelig viden- 
skabelige lagttagelser eller udtømmende Beskri- 
velser endsige nøiagtige Maalinger. Saa vidt 
var man 1 hin Tid endnu ikke kommen. Viden- 
skabsmændene opdagede, saa at sige, først Nord- 
lyset i det næste Aarhundrede, da Gassendi 
i Frankrige observerede det store Nordlys den 
12te September 1621, og derved tillige fik An- 
ledning til at give Fænomenet dets videnskabe- 
lige Navn: Aurora borealis. Men før den Tid 
stod man saa godt som uden Undtagelse endnu 
fuldstændig paa Aristoteles's og Seneca's 
Standpunkt: uden det fjærneste Tilløb til nær- 
mere Forstaaelse af, hvad det egentlig var, 
man havde for sig, tales der i Nordlysbeskrivel- 
serne kun om Chasmata (Aabninger i Himlen), 
