man kan fatte den med Pincetter, skjære, klippe 
i den og ætse med Helvedessten, uden at Pa- 
tienten mærker det ringeste dertil; kun maa det 
siges, at Cocainet for Tiden endnu er temmelig 
dyrt. Det er dog ikke blot paa Øjets Slim- 
hinde, at OCocainet har vist sig saa virksomt, 
det er ogsaa med stort Held benyttet i Tand- 
lægepraksis og ved Qperationer i Næse og Svælg. 
Opfinderen af denne værdifulde Anvendelse af 
(Cocainet er Dr. Kolleri Wien, som derved har 
givet Øjenlægevidenskaben et mægtigt Stød 
fremad. 
Therniske Vegetationskonstanter. Hr. Hoff- 
mann i Giessen har i flere Aar anstillet en Del 
Interessante Undersøgelser for at bestemme den 
Varmemængde, som Planterne behøver for at 
komme til et bestemt Trin i Udvikling. 
Han har i dette Øjemed beregnet Summen at 
alle Maksimums-Temperaturer fra Iste Januar i 
vedkommende Aar til Indtrædelsen af dette bestemte 
Trin og kalder Summen, der Aar om andet 
for samme Plante holder sig temmelig uforan- 
dret, den thermiske Vegetationskonstant. For 
den første Udspringen af Blomster har han for 
følgende Planter fundet: 
sin 
1882 
Datum Sum. 
Rosa arvensts Å 18 Juni 2844" R. 
Liltum candiulum 26 Juni 3112 
Åster Amellus 14 Aug. 4522 
Linosyrts vulgaris 15 Aug. 4555 
Prenanthes purpurea 13 Juli 3586 
Som man ser stemmer Summerne ganske 
godt overens; ialfald er det klart, at Tempera- 
tur- og Vegetations-faser maa staa I en vis 
Sammenhæng, om end denne Sammenhæng end- 
nu ikke med Sikkerhed kan angives. Man har 
indvendt, at en saadan tilnærmelsesvis Overens- 
stemmelse af Summer fra det ene Aar til andet 
alene skriver sig derfra, at den Varmemængde, 
Jorden modtager fra Solen, overhovedet er den 
samme til det samme Datum hvert Aar. Men 
benytter man f. Eks. for Linosyris d. 15 August 
ogsaa for 18838 og 1884 faar man Varmesum- 
merne 4555, 4597 og 4363, altsaa Værdier, 
som ikke stemmer saa godt mdbyrdes, som Ta- 
bellens. Fries i Upsala har for 1884 gjort 
lignende lagttagelser fra I Januar til 51 Juli; 
for ti forskjellige Planter i Upsala og Giessen 
viste der sig en Qverensstemmelse, som man 
ikke kunde vente bedre i saadanne biologiske 
Spørgsmaal. 
Zeitschrift fir Meteorologie, Bd. I. 
Forskjellige elektriske Modstamde. Naar Elek- 
tricitet:n gaar gjennem en Ledning, saa møder 
den en vis Modstand mod sin Bevægelse, ganske 
som Vand, der løber i en Hlv, hindres i 
Løb ved Vandets Gnidning mod Bredderne og 
mod Bunden. De forskjellige Legemer yder nu 
sit 
en meget forskjellig Modstand; gaar f. Eks. 
Strømmen gjennem lige lange og lige tykke 
Traade af Kobber og Jern, saa er Jernets Mod- 
stand 6 Gange større end Kobberets. Man kan 
udtrykke de forskjellige Legemers Modstand med 
bestemte Tal, idet man sammenligner deres 
Modstand med den Modstand, udøves af 
en Kviksølvstreng der ved er I m. 
lang og har et Tværsnit af Denne 
Enhed for Ledningsmodstanden kaldes en Sie- 
mens Enhed. Af visse teoretiske Hensyn har 
man imidlertid desuden indført en anden Enhed, der 
er lidt større, nemlig Modstanden af en lignende 
Kviksølvstreng paa 106 em. Længde; den kaldes en 
Ohm. Ved Eksperimenter har man fundet, at 
Sølv og Kobber blot har en Modstand af 0016 
S.E., Guld 0.02, Jern 0.1, Platina 0.09, Kul 
40—120. Af andre Stoffer kan mærkes Vand, 
vel at mærke kemisk rent Vand, det er 
overmaade vanskeligt at skaffe. Fr.Kohlrausch 
som 
(OP. OL 
I mm*. 
som 
1883 1884 
Datum Sum. Datum — Sum. 
17 Juni 2966" R. 22 Juni 2456? R. 
26 Juni 3228 I Juli 3010 
14 Aug. 4569 15 Aug. 4363 
18 Aug. 4670 20 Aug. 4502 
13 Juli 3799 15 Juli 3467 
har ganske nylig offentliggjort nogle Under- 
søgelser herover med Vand, der er destilleret i 
lufttomt Rum for at skaffe Luften væk: han 
fandt, at Vandets Ledningsmodstand er 40 
Milliarder Gange saa stor som Kviksølvets, saa- 
ledes at en dei 
kring Jorden, har samme Modstand som en lige- 
saa tyk Vandstreng af blot I mm. Længde! Og selv 
denne Modstand vil formodentlig ved fornyede 
Undersøgelser vise sig at være for liden, da det 
som sagt er forbundet med næsten uoverkomme- 
lige Vanskeligheder at faa aldeles rent Vand. 
Det menneskelige Legemes Modstand mod 
den elektriske Strøm er meget forskjellig, efter- 
som Hudens Tilstand er. Er Huden tør, 
Modstanden meget stor og kan udgjøre Tusinde 
Ohm, men er den fugtig, og da helst fugtet 
med en Saltopløsning, saa er Modstanden meget 
mindre. Det kan derfor godt indtræfte, at man 
den ene Gang blot føler en svag Strøm fra en 
Dynamomaskine, medens man en anden Gang, 
naar Hænderne er fugtige af Sved, kan faa 
farlige  Stød. Strømmens mindre 
Kviksølvstreng, var lagt om- 
er 
større og 
