Uregelmæssighed har ligeledes betydelig Indily- 
delse paa dens farlige Virkning, saaledes at denne 
ikke udelukkende afhænger af Strømmens Spænding. 
Vekselstrømme er farligere ved en langt ringere 
Spænding end kontinuerlige Strømme. 
Sukkerdannelsen t Riunkelroer Ved aare- 
lange lagttagelser har Aimé Girard opdaget, 
at det Sukker, som man finder i Runkelroernes 
Rødder, dannes i Bladene under Lysets Ind- 
flydelse. Sidste Sommer har han studeret denne 
Indflydelse nøjere, idet han fra 15 August til 6 
September 2 Gange daglig bestemte Bladenes 
Indhold af Vand, Sukker, andre organiske Stof- 
fer og Mineralsubstanser, nemlig Kl. 4 Morgen 
og Kl 4 Eftmd. Ved Sammenligningen af de 
erholdte Tal viste det sig paa den ene Side, at 
der danner sig Sukker 1 Dagens Løb, og paa 
anden Side, at dette om Natten begiver sig over 
i Stammen. Sukkergehalten kunde om KEfter- 
middagen være saa liden, den være vilde, om 
Morgenen var den altid omtrent Halvparten saa 
liden. Denne Sukkerdannelse i Lyset foregaar, 
selv om Bladene er skilte fra Stammen, hvilket 
han overbeviste sig om ved at lægge nogle 
Blade en Dags Tid i en tynd Saltopløsning 1 
Solen. 
Mikroorganismer t Fjeldegne. Siden man 
har faaet Øjnene op for den store Betydning, de 
mikroskopiske Organismer spiller i Naturens 
Husholdning, er der anstillet Undersøgelser over 
deres Art og Mængde i Luften paa mange Ste- 
der. I Løbet af Somrene 1883 og 1884 har 
Freudenreich gjort lagttagelser herover i de 
højereliggende Dele at Schweiz. Forsøgene 
anstilledes paa den Maade, at Luften blev suget 
gjennem et Glasrør, hvori der var anbragt en 
Prop af Glasuld; iforvejen var det hele i 
Løbet af et Par Timer opvarmet til 200" —3009, 
saaledes at man kunde være sikker paa, at alle 
Mikroorganismer var dræbte. Naar Luften saa- 
ledes bliver filtreret, afsætter alle de i den svæ- 
vende faste Legemer sig paa Glasulden; efter- 
at en passende Luftmængde er suget igjennem, 
tilsmeltes  Glasrøret i begge Ender. For nu 
at undersøge om der er nogen Mikroorganisme 
i Glasulden, bliver deune bragt op 1 en pas- 
sende Næringsvæske, bedst Kjødsuppe, og holdt 
ved en Temperatur af 30"—35"; herved vil de 
muligens tilstedeværende Organismer udvikle sig. 
I Sommeren 1883 undersøgtes Luft i Nærheden 
af forskjellige utilgjængelige (Gletschergebeter 
(9200—2100 m. Højde); der blev ikke fundet 
en eneste Bakterie eller Skimmelsvamp uagtet 
ialt 2700 1. Luft blev undersøgt. I Sommeren 
1884 undersøgtes Luften paa nogle lettere til- 
gjængelige Steder; i 'Theodulpasset (3322 m.) 
fandtes i 30001. Luft en eneste Bakterie. Paa 
Toppen af Niesen, et 2366 m. højt Bjerg ved 
60 
Thuner-Sø, som er omgivet af Landsbyer, fand- 
tes 1 Gjennemsnit 3—4 Bakterier i 1000 1. 
Luft. De paa de forskjellige Højder fundne 
Mikrober var de almindlige DBacillus subtilis, 
Bactertum og Micrococeus. Tilslut skal 
nævnes, at paa Toppen af Gurten, et 323 m. 
højt Bjerg ved Bern, i 3801. Luft ikke fandtes 
en eneste Bakterie, medens paa samme Dag i 
Bern ved to Forsøg i Gjennemsnit fandtes 350 
i 10001. — Af disse Forsøg fremgaar det tyde- 
lig, hvor ualmindelig ren Luften er i de højere 
Lag. Det vilde være af Interesse, om man 
ogsaa hos os 1 Norge, hvor det lader til, at 
Højfjelds-Sanatorierne skal komme til at spille 
en saa stor Rolle, og hvor man ser, hvilken 
velgjørende Indflydelse Højfjeldsluften 'har paa 
Folk, vilde anstille lignende Forsøg. Selve Ind- 
samlingen af Luften frembyder ingen Vanskelighed:; 
til Præpareringen af Rørene før og til Under- 
søgelsen efter kræves vistnok øvede Personer, 
men det er Qperationer, som godt kan udføres 
paa et Laboratorium i Byen. 
termo 
Thermoelektriciteten anvendti Meteorologen. 
Naar man lodder sammen Enderne af to Traade af 
forskjellige Metaller, saa at der dannes en sam- 
menhængende Ledning, og man derpaa opvarmer 
det ene Lodsted, medens man holder det andet 
afkjølet, saa optræder der en elektrisk Strøm 1. 
Traaden, der er desto stærkere, jo større For- 
skjellen er mellem Temperaturerne paa de to 
Lodsteder. Den derved frembragte Strøm kaldes 
en Thermostrøm. Denne Egenskab hos Metal- 
lerne vil Dr. Lenz 1 St. Petersburg benytte 
til at maale Temperaturen i store Af- 
stande. De to Stationer, mellem hvilke For- 
søgene udføres, er forbundet med to Traade af 
forskjellige Metaller, der er sammenloddede i 
Enderne; naar nu Temperaturen ikke er den 
samme paa de to Stationer, vil der altsaa op- 
staa en elektrisk Strøm i Ledningen, som kan 
høres ved Hjælp af en i Ledningen indskudt 
Telefon. lagttageren behøver nu blot at 
opvarme eller afkjøle det ene Lodsted, til Tele- 
fonen hører op at lyde, i det Øjeblik vil Tem- 
peraturen paa begge Stationer være den samme, 
og han vil altsaa faa vide Temperaturen paa 
den anden Station. Ved en Række Forsøg, 
hvor Afstanden mellem Stationerne rigtignok 
blot var lm., varierede Fejlene mellem 0".01 og 
09.17 ved en Temperaturforskjel af 17%. Han 
slutter af sine Forsøg, at man med en Jerntraad 
og en Sølvtraad, hver 2mm. tyk, vil kunne eks- 
perimentere i en Afstand af 5 km.; med Traade 
af Vismut og Antimon endog i 35 km. Afstand. 
Disse Metallers Dyrhed og Vanskelighed at be- 
arbejde gjør det imidlertid for det første umu- 
ligt at anvende dem i større Maalestok, men 
Opdagelsen er i for sig meget interessant, og 
med Tiden kan Metoden forbedres, 
