derinde alle Folk staar paa Hovedet; naar vi 
nu 1 Virkeligheden ser, at Alverden om- 
kring noksaa pent med Benene ned og Hovedet 
op, saa skriver dette sig fra, at Øjet eller vor 
Hjerne uvilkaarlig vender op og ned paa det 
omvendte Billede, saaledes at det for vor Fore- 
stilling kommer til at staa rigtig. Denne uvil- 
kaarlige OQOmvending af det paa Retina faldende 
Billede kan let vises paa følgende Maade. Tag 
et Stykke Papir og stik med en Knappenaal et 
Hul i det, hold det derpaa op mod Lyset i en 
Afstand af 4—9 em. fra Øjet og hold med den 
anden Haand Knappenaalen med Hovedet øverst 
mellem Øjet og Hullet; De vil da se et om- 
vendt Billede af Knappenaalen. Grunden her- 
til indsees let: idet Knappenaalen stilles ivejen 
for de fra det lille Hul udgaaende Straaler, dannes 
der en Skygge af den; de Lysstraaler, som be- 
gaar 
grændser Skyggen, brydes vistnok 1 Øjets Linse 
men træffer Retina, imden de faar krydse hver- 
andre, da Knappenaalen er saa nær Øjet. hvor- 
for der paa Retina dannes et opretstaaende 
Billede af Knappenaalen: nu er imidlertid Øjet, 
som vi ovenfor sagde, vant til at vende om de 
Billeder, som, falder paa Retina, vender 
derfor ogsaa om Skyggen af Knappenaalen, som 
den 
saaledes kommer til at blive seet omvendt. 
Kunstige Skyer. - Blandt en af Landman- 
dens værste Plager maa regnes Frosten; hvor- 
ofte kan han ikke paa en eneste Nat se sine 
Forhaabninger om en Høst tilintetgjorte 
af denne ubehagelige Gjæst. Paa Steder, hvor 
den regelmæssig kommer, man imidlertid 
vidst at beskytte sig mod den ved Hjælp af 
kunstige Skyer. Det er bekjendt, at det især 
er i de klare Nætter, at Frostvejret indtræffer:; 
den Varme, som Jorden i Dagens Løb har 
modtaget fra Solen, kan, naar Himlen er sky- 
uhindret strømme ud 1 Verdensrummet. 
Anderledes er det, naar der er Skyer tilstede, 
der ligesom danner et Skjærmbræt, hvorigjen- 
nem Varmen ikke kan gaa bort. Kunde man 
derfor faa et Skylag udbredt over en af Frosten 
rig 
har 
løs, 
truet Ager elier Eng, var man reddet, og 
det kan man virkelig. Man behøver blot at 
omgive vedkommende Markstykker med Hauge 
af Straa, Mos og andre Ting, som brænder med 
tyk Røg; er der Fare paafærde, tænder man 
dem, og Røgen vil da lægge sig som et beskyt- 
tende Lag over Markerne. I Chile hører dette 
til de dagligdagse Ting 1 de senere Aar; me- 
dens før de paa Andesbjergenes Udløbere lig- 
gende Vinhaver Gang paa Gang ødelagdes af 
de iskolde Vinde fra Fjeldene, kan man nu ved 
Hjælp af de kunstige Skyer bekjæmpe endog 5 
—6 Graders Kulde. Metoden bruges ogsaa 
meget i Frankrige; en Vingaardsejer reddede 
saaledes for en ren Ubetydelighed sin Høst til 
en Værdi af over 100000 Kr. 
ligesom over- 
Ny 
alt ellers saaledes har ogsaa her Flektriciteten 
trængt sig md. Man har nemlig i vedkommende 
Vingaard anbragt et Thermometer, der er saa- 
ledes indrettet, at det, naar Temperaturen gaar 
under et vist Punkt, bringer et elektrisk Bat- 
teri i Virksomhed, hvorved de iforvejen paa 
passende Steder anbragte Hauge af Straa o. s. 
v. antændes. Udgifterne hertil ved den første 
Indredning skal dreje sig om 90 Kr. pr. hect- 
are, men naar Apparatet engang er anskaffet, 
koster jo Vedligeholdelsen næsten intet, og hvis 
det blot en Gang gjør Tjeneste. har man Ud- 
gifterne rigelig dækkede. 
Litteratur. 
F.C Ker: Christianias Mosser. 
Vid. Selsk. Forh. 1884 No. 19). 
95 pp. 8" Ohria. 1885. 
Forfatteren har i de sidste 20 Aar gjort Ohri- 
stianiaegnens Mosvegetation til Gjenstand for flittig 
Undersøgelse.  Nærværende Arbeide støtter sie imid- 
lertid foruden til hans egne Tagttagelser ogsaa til 
Andres og især til Prof. M. N. Blytts efterladte 
Samlinger og Opteenelser, som han har havt Anled- 
ning til at benytte. 
(Chria., 
XXXVI o. 
I Indledningen giver han først en Oversigt over 
Egnens Udstrækning og geologiske Bygning. Derpaa 
følger Oplysning om de Botanikere, som have bidra- 
get til dens Undersøgelse i bryologisk*) Henseende. 
Der er ved Christiania fundet 359 Løvmoser og 76 
Tjevermoser, hvilket Antal, især for Levermosernes 
Vedkommende, udentvivl ved kommende Undersøgelser 
vil blive adskillig forøget.. Som de i bryologisk 
Henseende mindst kjendte Dele af Omegnen :frem- 
hæver Forfatteren Oppegaard, Næsodden og Nord- 
marken. 
Christianiafloraen er bekjendt for sin Rigdom 
paa Fanerogamer. Kiærs Fortegnelse viser, at den 
ogsaa er rig paa Moser. Til dens Rigdom bidrager 
den store Afvexling af Bergarter, dens vertikale Ud- 
strækning, (i Nordmarken findes flere subalpine Ar- 
ter), dens Beliggenhed og afvexlende Naturforhold i 
det Hele. 
Forfatteren gjennemgaar dernæst KHøenens for- 
skjellige Dele og fremhæver for hver især de for 
mest charakteristiske Arter. Hvad Underlagets 
Indflydelse angaar, da er der mange Arter, som ude- 
lukkende eller fortrinsvis fimdes paa kalkholdigt Under- 
lag, andre ynde kiselholdige Bergarter; ogsaa Træ- 
stammer, raadne Stubber og Stokke, Dyrelevninger 
og Dyreexkrementer 
den 
og endelig Myrene have eien- 
dommelige Mosarter. i 
Af 314 ved Christiania voxende Løvmoser kunne 
71 ansees som Kalkmoser, 165 som XKiselmoser, og 
78 ere indifferente med Hensyn til Underlagets kemi- 
ske Beskaffenhed. Af de 71 Kalkmoser er der imid- 
*) Bryologi d. e. Læren om Moserne. 
