lertid kun 6, som siges udelukkende at voxe paa 
Kalk, af de 165 Kiselmoser er der 74, som ere eien- 
dommelige for Grundfjeldet og Eruptiverne. Refe- 
renten har i sin Tid anstillet lignende Undersøgelser 
angaaende Fanerogamernes Fordeling paa kalk- og 
kiselrige Bergarter. Af disse Undersøgelser fremgik, 
at det væsentlig var Underlagets fysiske FBvenskaber 
(især Pugtigheds- og Varmeforhold), som bestemte 
Arternes Udbredelse. Forsaavidtsom disse Forhold 
afhænge af Bergartens kemiske Natur, er Referenten 
villig til at indrømme Rigtigheden af Kiærs Mening, 
at den kemiske Beskaffenhed har en, væsentlig Ind- 
flydelse. Moserne ynde i Regelen Fugtighed, og 
der er derfor den væsentlige Forskjel mellem Fane- 
rogamernes Udbredelse paa den ene og Mosernes paa 
den anden Side, at Kalken og Lerskiferne, som ere 
tørre og varme, har en langt artrigere Fanerogamflora 
end de fugtigere Gneis- og Granitklipper, medens for 
Mosernes Vedkommende det modsatte finder Sted. 
Dernæst omtaler Forfatteren Mosernes Fordeling 
efter Breddegraden og Høiden over Havet. Den 
franske Bryofog Boulay fordeler Frankrigs Moser 
1) Middelhavsregionen, 
b) den 
5) Alperegionen. 
paa tre botaniske Regioner: 
2) Skovregionen, som deles i a) den nedre, 
midtre og den 
Kun to Middelhavsmoser have: forvildet sig herop, 
C) subalpine og 
men over 200 af Christianiamoserne tilhøre Boulays 
midtre Skovregion og 150 Alperegionen. 24 af Uhri- 
stianiamoserne findes lige oppe paa Spitsbergen. 
Omtrent 58 af dem ere Kosmopoliter og findes i alle 
Verdensdele. 
Der er imidlertid et Forhold, som er af den 
allerstørste Vigtighed 1 plantegeografisk Henseende, 
og som Forfatteren ikke berører, det er Forskjellen 
mellem Indlandets og Fjordenes Flora paa den ene 
Side og den aabne Havkysts paa den anden. Af de 
Undersøgelser angaaende Mosernes Udbredelse, som 
Referenten har anstillet, fremgaar, at Mosernes Ud- 
bredelse i det Væsentlige lyder de samme Love som 
Fanerogamernes.  Ligesom blandt Fanerogamerne kan 
man mellem Moserne skille mellem østlige og vest- 
lige Arter, og dette Moment benyttes ikke, naar 
man kun ser hen til Breddegrad og Høide over 
Havet, og derfor lider en Inddeling, der udelukkende 
tager Hensyn til Bredden og Høiden, af en væsent- 
lig Mangel. skulde være mere tilbøielig til 
blandt Moserne ligesom blandt Fanerogamerne at 
Disse ere 
Jeg 
skille mellem 4 væsentlige Artgrupper. 
følgende: 1) arktiske, 2) subarktiske, 3) boreale 
4) atlantiske. De arktiske Moser findes især i 
Fene, hvor den arktiske Fanerogamflora har 
Hovedsæde. Saaledes paa Dovre, hvis rige Flora er 
vel kjendt, (Sehimper kaldte Dovre for Mosernes 
Paradis). En hel Del af Dovres Rariteter gjenfandt 
Arnell og Referenten i 1870 i Ranen. — Mange 
af vore Moser have ligesom vore subarktiske Fane- 
rogamer en stor Udbredelse over hele Landet og 
og 
de 
sit 
stige op til store Høider uden dog at være egentlig 
arktiske. Og ligesom der er stor Forskjel mellem 
Sydvestkystens atlantiske Fanerogamflora og Fjordenes 
og Østlandets boreale Lavlandsflora, saaledes finder 
man ganske tilsvarende Grupper af Arter blandt Mo- 
serne. Som atlantiske Moser kan nævnes Breutelia, 
(ampylopusarterne, Ptyehomitriun, Andreæa alpina, Glypho- 
Af Wulfsberes 
af Sognefjordens Mostlora og af lignende Undersøgel- 
mitrtum 0. m. å. Undersøgelser 
ser i andre af Vestkystens indre Fjordegne ser man. 
at flere østlandske Moser vel findes inde i Fjordene 
men mangle eller blive sjeldnere ude ved det aabne 
Hav. 
Indvandring efterlod fanerogame , Bfterposter* ved 
Og ligesom vor atlantiske Flora under sim 
Christiania, hvor vi efter Skjælbankernes ubedragelige 
Vidnesbyrd engang have havt et Klima, som lignede 
Vestkystens nuværende, saaledes findes der ved Chri- 
stiania i de samme KEene, hvor hine atlantiske Fane- 
rogamer endnu findes (f. Ex. i Nordmarken), ogsaa 
flere Mosarter, som synes at tilhøre samme Kategori. 
Selv saa hyppige Arter som Plagiothecium Mihlenbeckii, 
P. undulatum, Hylocomtum lorem 0. åa. kunde høre hid. 
Man er skyldig at takke Hr. Kiær for det 
smukke og værdifulde Arbeide, hvormed han har 
beriget vor botaniske Literatur, og Anmelderen kan 
udtale det 
en 
at 
levere 
ikke undlade ved denne Leilighed 
Ønske, at Kiær snart maatte 
ordnet Liste over alle Norges Moser med Angivelse 
Dels i Kiærs egen 
Samling, dels i Universitetsherbariet og endelig 1 
nu OS 
af alle kjendte Voxesteder. 
Literaturen findes et rigt Materiale til Bearbeidelsen 
af Norges Mostflora, og der er ingen Botaniker, som 
er saa forberedt til at udføre dette Arbeide som 
Kiær, saa det vilde være Skade, om hans Tid 
ikke skulde tillade ham at udføre det. Å. Blytt. 
Å. M. Petterson: Havebog for den mindre 
jordbruger med særskilte bemærkninger for det 
nordenfjeldske. Med Træsnit. 50 p. 8". Kra. 
1885. Cammermeyer. Kr. 0.45. 
P. CC. Christensen: Frugthaven samt Træer 
og Buske til Haveanleg. Med 36 Tegninger. 
100 p OG Kan 1865 Maling, 1 090, 
Danner tredie og sidste Del af Christensen 
og Tøgersen: Praktisk Havebog, der cmplt. hef- 
tet koster Kr. 2.20, i Papbind Kr. 2.60. 
Worm-Miiller og Jac. G. Otto: Medicinsk- 
kemisk praktikum. Med Træsnit. 78 p. 8". 
Kra. 1884. Steen: Kr. 1.00. 
Foreliggende Bog er et Aftryk af Norsk Mag. f. 
Lægev. Den er at betragte som en Ledetraad for 
de medicinske Studerende ved det fysiologiske Insti- 
tut og er derfor væsentlig afpasset efter Lægens 
Tarv. Efter en kort Indledning, hvori opregnes de 
Apparater, der er nødvendige for de almindeligst 
forekommende Undersøgelser, følger Undersøgelses- 
metoderne for de forskjellige Stoffer ordnede 1 seks 
store Grupper: OQversigt over de for Organismen vig- 
tigste Kulhydrater, Albuminstoffe og Albuminoider; 
Urin; Blod; Melk; Fordøielse; Muskler. Som An- 
hang en Oversigt over de vigtigste Reagentiers Styrke. 
Fremstillingsmaaden er klar og erej, og Forf. Navne 
er Borgen for et gedigent Indhold: 
