lestok, men tilstrækkelig tydeligt til at mulig- 
gjøre en Maaling. Resultatet af gjentagne va- 
rierede Forsøg var, at det lyse Felt strakte sig 
3 Grader udenom Solens Rand. I god Over- 
ensstemmelse hermed fandt jeg ved at anvende 
et ved Sigtning erholdt mindre fint Pulver af 
omtrent 15 Mikrons gjennemsnitligt Tvermaal, 
at Afstanden mellem Solens Rand og det blaa- 
hvide Felts Grænse udgjorde paa det nærmeste 
2 Grader. 
Begge Forsøg føre til den Slutning, at de 
i Atmosfæren indeholdte Pimpstenpar- 
tikler, der give et lyst Felt med 12 Gra- 
ders Radius, maa gjennemsnitlig have 
et Tvermaal af ca. 2 Mikron. 
Med dette Resultat, 1 Forbindelse med det 
Lystab, 5 pCt. i Horizonten eller 4 pro mille i 
Zenit, som jeg antager, at Støvlaget i det høie- 
ste kan have bevirket, er man nu sat istand til 
inden rimelige Grænser for Usikkerheden at 
slutte sig til Mængden af det Pimpstenstøv, som 
Atmosfæren i vore Egne har indeholdt i Januar 
og Februar. 
Paa Grund af Smaapartiklernes Uregelmæs- 
sighed og Porositet kan man kun ved et løst 
Skjøn slutte fra deres midlere lineære Tvermaal 
til Gjennemsnitsfladen af den Skygge, de kaster, 
og til deres Indhold af fast Masse. Dersom de 
var solide Kugler, maatte Diameteren sættes lig 
den ovenfor fundne gjennemsnitlige Lineærdimen- 
sion 2.5 Mikron, Gjennemsnitsfladen henved 5 
Kvadratmikron og Kubikindholdet lidt over 8 
Kubikmikron. Men 1 Betragtning af den ure- 
gelmæssige Form maa Fladesnittet sættes noget 
større, jeg vil antage 6 Kvadratmikron, og for 
det kubiske Indhold vil 8 Kubikmikron snarere 
være formeget end forlidet. 
det støvformede Lag kommer det mindre an. 
Med de ovenfor fastsatte Størrelser bliver Re- 
sultatet væsentlig uforandret, hvad enten Lagets 
Mægtighed antages at være I eller 20 Kilome- 
ter. Kun Tætheden af den lette Støvdunst vil 
naturligvis stille sig forskjellig, eftersom man 
tænker sig Dunstlagets Tykkelse større eller min- 
dre. Med 10 Kilometers Mægtighed faar man 
66.667 Smaalegemer paaa Kubikmeteren eller 
et Støvfnug paa 16 Kubikcentimeter. Var Støv- 
lagets Tykkelse blot 667 Meter, vilde man faa 
et saadant Fnug paa hver Kubikcentimeter. Tæn- 
ker man sig, at den hele Støvmasse faldt lodret 
ned til Jorden, saa vilde der paa hver Kvadrat- 
meter komme 667 Millioner af disse Smaalege- 
mer med et samlet Indhold af 2000 Millioner 
Kubikmikron d.e. 2 Kubikmillimeter fast Glas- 
masse. 
Om nu Atmosfæren allevegne var opfyldt 
med Pimpstenstøv af samme Finhed og i samme 
Forhold som her i Christiania i Januar og Fe- 
bruar, saa vilde det for den hele Jord kun ud- 
gjøre lidt over I Million Kubikmeter, med an- 
Paa Tykkelsen af 
1 
dre Ord kun meget som behøves for at 
danne et Lag at I Meters Tykkelse og I Kilo- 
meters Længde og Brede, — et Kvantum, som 
t. Ex. Sankthanshaugen ved Christiania vilde 
kunne levere. Selv en mange Gange større Masse 
bliver rent forsvindende i Sammenligning med 
de uhyre Askemængder, som efter Katastrofen 
ved Krakatoa spredtes tildels i meget tykke Lag 
over hundreder, ja tusinder af Kvadratmil. 
(Fortsættes). 
Sad 
Fra Insekternes Verden. 
Af J Sparre Schneider. 
I. Nye lagttagelser over Myrernes 
Levevis i Syd-Frankrige*). 
En ung Euglænder, M. Traherne Mog- 
gridge, som for sin Helbreds Skyld maatte til- 
bringe flere Vintere i Mentone, har benyttet sine 
ledige Stunder til naturvidenskabelige lagttagel- 
ser og blandt andet ogsaa beskjæftiget sig med 
at udforske de der levende Myrers Levevis. Paa 
Foranledning af en Bemærkning fra Præsiden- 
ten for ,Linnean Society* i London angaaende 
den pludselige og spredte Optræden af visse 
Planter, faldt det Moggridge ind, at Frøkornene 
maatte være blevne omkringslæbte af Myrer. 
Det blev imidlertid betydet ham af forskjellige 
Naturforskere, at det var en af Huber, Gould, 
Kirby, Smith og i den nyere Tid ogsaa af Blan- 
chard tilfulde fastslaaet Kjendsgjerning, at de 
europæiske Myrer ikke samlede ind Forraad. 
Paa den anden Side finder man ofte nok den 
Paastand hos græske og romerske Forfattere, at 
Myrerne samler Forraad for Vinteren, og efter 
Tagttagelser anstillede af Sykes, Jerdon, Bates 
m. fl. indsamler Myrerne 1 Indien, Brasilien og 
Texas betydelige Mængder af Korn. Moggridge 
blev herved bevæget til at fæste Opmærksomhe- 
den paa følgende Punkter: 1) Om de af Myrerne. 
indsamlede Frø tjener som Byggemateriale eller 
til Vinterforraad. 2) Om de Myrer, som sam- 
ler Frø, ogsaa efterstræber Bladlus. 3) Om alle 
eller blot nogle faa af Syd-Europas Myrer bærer 
Korn hjem. 
Moggridge fastslog først, at kun 3 Arter: 
Atta barbara, Å. structor og Pheidole megace- 
phala, samler Frøkorn og især af Capsella bursa 
pastoris, Alsine media, Calamintha ete. De 
udviser ved Indsamlingen stor Omtænksomhed, 
angriber ikke de underste tørre Kapsler, som 
let taber sit Frø, men stiger op til de øverste. 
En Myre knækker Stilken, medens en anden sø- 
ger af vride den af; snart er Kapselen løsre- 
*) , Entomologiseche Nachrichten*, 1875, No. 5, P.39. 
