ven, falder til Jorden og bliver saa baaren ind 
i Boligen af andre Myrer. — For at undersøge 
deres Evne til at gjøre Forskjel paa Ting, strø- 
ede Moggridge smaa forskjellig farvede Porcel- 
lænskugler foran dem paa Marken; i Begyndel- 
sen tog Myrerne fat paa dem, men værdigede 
dem senere ingen Opmærksomhed, da de engang 
var bleven var sin Feiltagelse. 
Frøene og Kapslerne bliver enten først 
nedlagte foran Indgangen eller ogsaa straks slæbt 
ind 1 Huset. I Særdeleshed mod Slutningen af 
Sommeren finder man 1 temmelig stor Afstand 
fra Tuerne Masser af tomme Skal, medens Frøene 
nu ligger 1 Laderne. Paa Grund af Myre-Ko- 
loniernes dybe Leie 1 Jorden er de ikke lette 
at lagttage 1 det indvendige, men det lykkedes 
dog for Moggridge at udforske de underjordiske 
Gange 1 en Koloni, som var anlagt langs en 
Terrasse-Mur. Frøene var ophobede i smaa Hul- 
ninger, hvis Størrelse varierede fra et Lomme- 
ubr til e» Haandflades, Bunden i dem var ud- 
foret med sammenkittede Glimmer- og Kvarts- 
korn, og Loftet sædvanligvis hvælvet. 
derligt nok viste kun faa Frø, 
sinde, noget Tegn til Spirimg, uagtet de laa 
baade varmt og fugtigt nok. Naar nemlig et 
Frø begynder at spire, bliver Spiren straks af- 
bidt af Myrerne, Frøet derpaa bragt ud i So- 
len og straks fortæret, naar Sukkeret er bleven 
udviklet. 
De forskjellige Kolonier af Atta barbaraæ 
leverer hyppig Slag for at røve hinandens For- 
raad. Mogeridge har i1agttaget et saadant, som 
varede i 40 Dage, fra 18de Januar til 4de Marts. 
I sine Fægtninger synes de fornemmelig at gribe 
hverandre om Følerne, og naar de er saaledes 
fast, da at tabe al Energi. Derhos synes sær- 
lig enkelte Individer at drive Røverhaandværket 
som en Bestilling, idet han saa gjentagne Gange, 
hvorledes saadanne afleverede sit Bytte til an- 
dre, som stod parate ved Indgangen, og derpaa 
straks vendte tilbage for at fortsætte Plyndringen. 
Qmendskjønt Atta barbara og structor sy- 
nes at anvende sin meste Tid paa Indhøstning 
af Korn, saa driver de dog ogsaa Jagt efter 
smaa Insekter, som de enten fortærer paa Stedet 
eller bringer ind i Tuen. Mogegridge satte 1 sin 
Have en Koloni af Å. barbara med sin Dron- 
ning og flere Larver i en stor Flaske og iagt- 
tog dem her i 4 Maaneder.  Myrerne begyndte 
straks at grave Gange, idet de fortsatte Arbei- 
det ved Nat som ved Dag, og da Jordmassen 
i Flasken var liden i Forhold til Myrernes An- 
tal, udførte de et større Antal Indgange isteden- 
for den sædvanlige eneste; senere, da de fandt 
mere Plads i Gangene, blev Indgangene først 
reducerede til nogle faa og tilslut til en eneste. 
Paa den 19de Dag begyndte de regelmæssig at 
bære ind de Frø, som blev strøet for dem. 
Ofte trænger smaa Rødder ind i Gangene, 
Forun- 
ca. I paa Tu- 
| Jdigt Larvebur. 
men Myrerne bider dem straks af.  Moggridge 
mener endog at kunne antage, at Koldvandskure 
ikke er nogen Hemmelighed for dem. Han saa 
nemlig en Myre, som dyppede en Kammerat i 
en Vandpyt, halede ham op ved et Græsstraa 
og derpaa tørrede ham i Solen! At de indsam- 
lede Frø virkelig tjener som Næring, derom har 
han gjentagne Gange havt Anledning til at over- 
bevise sig. 
For at se efter om Myrerne ogsaa i det fri 
arbeidede om Natten, gik han en meget varm 
og mørk Nat til en Tue og fandt Dyrene ivrig 
beskjæftigede med at bære Korn hjem fra en i 
Nærheden beliggende Have. —Pheidole mega- 
cephala arbeider endog fortrinsvis om Natten og 
vanskeliggjør derved lagttagelserne. 
At Atta barbara indsamler Frø, er iagtta- 
get i Mentone, Can.es, Marseille, paa Capri og 
i Algier. Denne Art findes ogsaa i Tyskland, 
Sehweiz og Nord-Frankrige; men hvilke Sædva- 
ner har den 1 disse nordligere Lande? Samler 
de ogsaa her Vinterforraad? Dette er efter Hu- 
bers Arbeider lidet sandsynligt, men Moggridge 
ønsker, at en eller anden Forsker vilde hen- 
vende sin Opmærksomhed paa Løsningen af disse 
Spørgsmaal. 
Moggridge fik desværre ikke Anledning til 
at fortsætte disse høist interessante lagttagelser, 
idet han døde kort efter, netop som hans Ar- 
beide om disse Myrers Levevis udkom. 
II. Om Sommerfugl-Varieteter. 
For at bidrage sit til Løsningen af Spørgs- 
maalet: Hvad er Art og hvad er Varietet? ind- 
samlede en Englænder, Josef Sidebotham, 2500 
ganske unge Larver at en Natsommerfugl, den 
pragtfuldt farvede Callimorpha hera, fordelte dem 
i 6 Partier og fodrede hvert Parti med en for- 
skjellig Planteart, idet nogle fik Pil, andre Bren- 
nesle, Petasites ete. Bt betydeligt Antal brag- 
tes til fuldt udviklede Insekter, men det var 
ikke muligt at se nogen Forskjel paa de for- 
skjellige Partier; de smaa Afændringer gjentog 
sig ligeligt i alle Afdelinger.  S. samlede nu 
Æg og overvintrede Larverne og fordelte dem 
atter i flere Afdelinger, som fik hver sit sær- 
skilte Foder. Resultatet blev det samme, kun 
viste de Eksemplarer, som var samlede paa Ky- 
sten, en i det gulagtige faldende Brem paa Bag- 
vingerne, medens den var livlig skarlagenrød 
paa dem, som skrev sig fra det indre af Landet. 
Disse Forsøg blev fortsat flere Aar efter 
hinanden uden at give noget afgjørende Resul- 
tat. S. foretog derfor et andet Eksperiment. 
Han forskaffede sig ganske unge Larver af en 
Slags , Perlemoders-Sommerfugl* (Argynnis) og 
satte en Del af dem i et gult, en Del i et blaat 
Glaskar, medens Resten blev sat i et alminde- 
I begge Glaskarrene kunde Ly- 
