set kun falde ind som gult eller blaat ogsaa 
gjennem Lufthullerne. De blaat belyste Larver 
døde i stort Antal, ogsaa af Pupperne omkom 
mange; af de gult belyste derimod kun én. 
Sommerfuglene fra det blaa Glas var i Gjennem- 
snit mindre end den almindelige Art, Vingernes 
brungule Qverside viste sig lysere, gult og orange 
flød sammen. De, som kom frem fra det gule 
Glas, var ogsaa mindre; det brungule var her 
laksefarvet (,,couleur saumon*), Marmoreringen 
skarpere, de blaa Tegninger i Vingeranden ski- 
ferfarvede. Museet i Manchester er i Besiddelse 
af endel Eksemplarer fra disse Udklækningsforsøg. 
Paa en Aften klækkedes 60 Eksemplarer i det 
gule Glas; S. lod dem fri, men blændede af 
den nedgaaende Sols Straaler blev de siddende 
rolig. ; 
Ffter disse Prfaringer synes altsaa lyset 
at besidde en langt større Kraft til at frembringe 
Varieteter, end Veksling af Næringsplanter. No- 
get lignende har Professor Weismann paavist 
ved nordiske Arter, som ogsaa forekommer i 
Italien. Hertil skal bemærkes, at ikke alle Arter 
viser sig saa uimodtagelige for Virkningen af 
Veksling med Næringsplanter som ovennævnte 
Callimorpha. En til samme Familie hørende 
Spinder, den ogsaa i Norge meget udbredte 
brune Bjørn* (Arctia caja), er tvertimod tem- 
melig tilbøielig til at variere, naar man fodrer 
Larverne med forskjellige Planter, hvilket ikke 
frembyder nogen Vanskelighed, da dens Larve 
er. lidet kræsen. Dr. Røssler i Wiesbaden op- 
fødte flere Generationer efter hinanden med Sne- 
bær ( Symphoricarpus), og med hver Generation 
blev Sommerfuglene mørkere, det hvide paa For- 
vingerne forsvandt mere og mere, og de sorte 
Pletter paa Bagvingerne blev større og flød 
sammen. Han omtaler nogle Eksemplarer 1 Ger- 
nings Samling, som foruden at være kjæmpe- 
store ogsaa I høi Grad viser den næynte Farve- 
forandring; de er Resultatet af ejendommelige 
Fodringsforsøg, men Hemmeligheden ved Frem- 
gangsmaaden er død med Opdageren af den. Ved 
at fodre dem med Salat faar man Varieteter 1 
den modsatte Retning, idet Forvingerne faar 
meget hvidt, medens Bagvingernes prægtige Pur- 
pur bleges og gaar over i det sgulagtige; dette 
Faktum kan jeg konstatere paa Eksemplarer i 
min egen Samling, idet 5 Stykker, fra Ægget 
af opfødte med Salat, hvilke Pastor Fuchs i St. 
Goarshausen har tilsendt mig, ved sit blege Ud- 
seende stikker betydelig af mod de dybt far- 
vede Individer fra Kristiania, hvis Larver blev 
fodrede med de almindeligere Næringsplanter. 
Jeg har ogsaa etsteds seet anført, at naar Lar- 
ven af en anden Natsommerfugl af , Uglernes* 
Familie (Mamestra pist) opfødtes med IHiyoscy- 
amus (,,.Bulmeurt*) fik man meget mørke Eks- 
emplarer; idetheletaget maatte der paa dette 
Omraade kunne anstilles mange saare interes- 
73 
sante Forsøg, men de ere ikke lette at udføre, 
og kræver en Tid og Taalmodighed, som ikke 
er tildelt enhver Zoolog. 
I Forbindelse hermed er det interessant at 
lægge Mærke til, hvorledes Larverne stiller sig 
ligeoverfor indførte Kulturvækster. Enkelte Plan- 
ter vinder straks Bifald, med andre tager det 
lang Tid, men tilsidst ser det undertiden endog 
ud, som om de indførte bliver foretrukne for 
de oprindelige Næringsplanter. At Larverne 
vælger de Planter, som er nærmest beslægtet 
med de tilvante, er jo en Selvfølge, men Und- 
tagelser herfra gives der vistnok. Samlede Iagt- 
tagelser over disse Forholde foreligger, mig be- 
kjendt, endnu ikke, og jeg skal nedenfor kun 
meddele nogle Bemærkninger af egen Erfaring, 
som desværre paa dette Omraade er meget liden. 
Den vel bekjendte ,Liguster-Sværmer* (Sphinx 
ligustri), et af vore største Insekter, lever som 
Larve fornemmelig paa Spiræd og Syringa, 
sjelden paa Ask; af disse Planter tror jeg næ- 
sten hos os, at Syrenen foretrækkes, men det 
er jo en i forholdsvis sene Tider indført Pryd- 
plante. Før denne indførtes, har Næringsplan- 
ten hovedsagelig været Ask, da Ligustrum er 
sjelden og kun udbredt omkring Kristianiafjor- 
den, og Larven, mig bekjendt, ikke findes paa 
vore to vildtvoksende, smaa Arter af Spiræda, 
men kun paa de buskagtige i Haverne kulti- 
verede. 
En meget vakker Natsommerfugl (Thyattra 
batis) ernærer sig som Larve af forskjellige Ar- 
ter Rubus, især vort almindelige Bringebær, 
men i 1873 fandt jeg talrige Larver paa Rhus 
cotinus, som mere eller mindre forvildet vokser 
i Haverne paa Næs Jernværk i Nedenæs, og fom 
jo hører til en helt anden Familie. + Larverne 
forholdt sig paa denne Busk aldeles som paa de 
almindelige Næringsplanter, men da de blev op- 
fødte i Fællesskab med andre, der blev fundne 
paa Bringebær, kan jeg intet meddele, om de 
med Rhus fodrede afveg fra de øvrige, hvilket 
er lidet sandsynligt. 
Larven af den store ,Vinsværmer* (Dei- 
lephila elpenor), som i Almindelighed lever paa 
,Tldmerke* (Hpilobium angustifolium ), er gjen- 
tagne Gange i Haven paa Næs funden paa ud- 
plantede Fuchsia, hvilket jeg ogsaa har seet 
anført fra Tyskland. Disse to Planter er jo be- 
slægtede, men det er dog ret besynderligt. at 
en Art, der gjennem utallige Generationer er 
opfødt med de forholdsvis tørre Blade af æpi- 
lobuum, for sit Afkom kan vælge den glatte, 
saftfulde Fuchsia. 
Medens et stort Antal Larver er polyphage, 
er lidet kræsne i Valget af sine Næringsplanter, 
gives der ogsaa et Antal monophage, som hellere 
sulter ihjel, end at de skulde forsøge paa at 
nære sig af andre Vækster.  Grundigere Under- 
søgelser reducerer efterhaanden disses Antal, saa 
