var dog hid til Dags ingen nøyagtige Observa- 
tioner skeed, hvoraf det nogenledes kunde be- 
stemmes og sammenlignes med andre Steder, 
saa fandt Forf. ,det Umage værd, derover at 
anstille rigtige Observationer, og har da aarlig 
befundet, at Bergen herudi langt overgaaer an- 
dre Steder i Europa.* 
I den her eiterede Afhandling foreligger da 
en lagttagelsesrække, der omfatter de 6 Aar 
1765—1770. — Beskrivelsen af hans Iagttagel- 
sesmaade viser, at Forf. har gaaet frem med 
stor Nøiagtighed, og at han har havt adskillig 
Umage med at opnaa sikre Resultater. Ræk- 
ken gjengives her, idet de oprindelige Maal, 
Duodecimallinjer med én Decimal, er reducerede 
til Millimeter *). 
Nedbørens Høide i Bergen 1765—70. 
Mee ni65 166 NGT LAGS LAGO Nad an 
der. | | | deltal. 
Januar. 81 167 108) 97 175) 191 136.5 
Februar, 54 144 180| 144|- 60| 299) 146.8 
Marts..| 186| 215| 111| 144| 153| 108| 144.5 
April..| 114| 68 99 154 168| 39 106.2 
Mai . 68 64 60 42| 105| 44| 63.8 
une 100 00 1202 00018 38 DA 0748 
Juli 118) 185 2081 81 101 182) 129.2 
August.| 116 245| 315| 106 138| 188| 184.7 
Septbr..| 322| 290| 330| 113 217| 94 227.7 
Oktober| 244 302| 408| 132| 85| 160 221.8 
Novbr. | 221| 229| 283| 304| 239| 154| 238.3 
Decbr. | 191| 124| 156| 240| 280| 148| 189.8 
Sum |173112047 24601575 1859 1711|1897.1 
Af denne lagttagelsesrække sees, at 1767 
har den største Mængde Nedbør, 2460 mm., 
1768 den mindste, nemlig alene 1575 mm. Den 
aarlige Regnhøide var i disse 6 Aar for Ber- 
genus Vedkommende omtrent 1900 mm. Ved 
Sammenligning med lignende Ilagttagelser fra 
andre Steder 1 Europa finder Arentz, ,at Ber- 
gen, i Henseende til Overflødighed af Regn, har 
noget forud og besynderligt frem for andre Ste- 
der, og Erfarenhed noksom stadfæster det, som 
af gammelt Rygte er bekræftet.* Han holder 
Leyden og faar herved ud, at Bergen har 4 
Gange saa meget Regn som Upsala eller Wit- 
tenberg, 3 Gange saa meget som Paris, Rom, 
Berlin, Upminster og endog 2 Gange saa meget 
*) Ved en saadan Reduktion kunde det ikke und- 
gaaes, at Differencer er opstaaet. Den største 
Diff. = 5.9 mm. En direkte Reduktion af Mid- 
deltallenes Sum giver nemlig 1903 mm. For øv- 
rigt differerer der kun Tiendedele mm. 
I hans Zssai de Physique og Instit. Phystc. Arentz 
studerede 1758—59 Mathematik og Fysik under 
denne ,berømmelige Lærde". 
op 
— 
som de Steder, der dog skal have som mest — 
Dortrecht, Pisa etc. Edinburgh, der har det 
samme damprige Naboskab, Nordsjøeu, har dog 
kun en Trediedel, eller endog mindre, af Ber- 
gens Nedbør. 
Af den Arentz'ske lagttagelsesrække frem- 
gaar videre, at de Tider af Aaret, der er rigest 
paa nordlige Vinde, nemlig de 2—3 Maaneder 
før Sommersolhverv, er fattigst paa Nedbør. 
» Sønden-Vind og Regn ansees her nesten som 
uadskillelige.* Et interessant Eksempel paa 
disse tvendes Følgeskab omtaler Forf. fra I771. 
Mai Maaned tegnede denne Gang som sedvan- 
lig til at blive tør; men i Midten af Maane- 
den slog det om til Søndenvind, der holdt ud 
i 14 Dage, og Mai fik dette Aar 3—4 Gange 
saa stor Nedbørmænge som i noget af de fore- 
gaaende Aar. — Derfor har ogsaa de 3 Maaneder 
efter Sommersolhverv, med stadig Søndenvind, 
rigere Regn. September, Oktober og November 
har idelig Søndenvind og, som lagttagelserne 
viser, den yppigste Nedbør. 
IG, 
I den foran nævnte , Beskrivelse over Har- 
danger* siger Hans Strøm, at han blandt Schna- 
bel's efterladte Papirer foruden dennes egne 
Nedbørmaalinger i Hardanger fra 1774 til 
1778 ogsaa fandt en Del af samme Slags, fore- 
tagne paa Munkholmens Fæstning af Komman- 
danten, Major Finersen, med hvem Schnabel, 
paa Grund af fælles videnskabelige Interesser, 
stod i Brevveksling. Ved , Beskrivelsens* Ud- 
givelse har det været Planen, at saavel Schna- 
bel's som Einersen's Nedbørmaalinger skulde 
vedføies som Bilag. Under Trykningen er imid- 
lertid af en eller anden Grund disse to Doku- 
menter faldne ud, uden at Bogen indeholder no- 
gen Rettelse af denne store ,Trykteil*. 
I Videnskabernes Selskabs Manuskriptsam- 
ling i Trondhjem findes imidlertid et lidet Hefte, 
indeholdende ,lagttagelser over Vejrliget og især 
Nedslaget, holdne paa Nedre Hagestad Præste- 
gaard i Uldvig 1774%, og som skriver sig fra 
Marcus Schnabel's Haand. I en længere Ind- 
ledning, hvormed disse lagttagelser ledsages, sees 
han at hævde netop de samme Anskuelser om 
Nedbøren paa Vestlandet, som Lector Arentz 
fremsatte, og Schnabel fortæller da ogsaa, at 
ydet er og egentlig efter denne min besynder- 
lige Velynders og Vens*) Begjæring, jeg først 
har begyndt at ilagttage Nedslaget her, og for 
at han deraf kunde have Grunde for sine Slut- 
ninger i denne Materie.* Ialt skulde der fra 
Schnabels Haand foreligge 5 Aargange af Ned- 
*) S. var Å.s Discpel ved Sem. Frederic. og ud- 
mærkede sig i Mathematik. 
