80 
des uforandret i Jorden, ialfald i Begyndelsen; 
efter nogen" Tids Forløb spaltes det nemlig vi- 
dere. Alierede efter 18 Dage var Strychninet 
begyndt at spaltes og efter 5'/, Maaned var 60 
pt. af dets Kvælstof gaaet over til Salpeter- 
syre, saa at man medrette kan vente en fuld- 
stændig Selvrensning af Jorden for dens Gift- 
stoffer efter længere Tids Forløb. Kininets Kvæl- 
stof optraadte tilsidst i Filtratet i Form af 
Ammoniak. Der viste sig altsaa en betydelig 
Forskjel i Spaltningsprocesserne, noget som uden 
Tvivl skyldes de undersøgte Alkaloiders forskjel- 
lige Indvirkning paa Jordens salpeterdannende 
Organismer. — Torv viste en større Åbsorptions- 
evne end Kisen, men Spaltningen foregik meget 
langsommere. 
- Slutningsevne hos Græshopper. Dr. Henry 
C. Me Cook fortæller i ,Proceedings Acad. 
Nat. Sciences Philadelphia* (1884 p. 298) et 
mærkeligt Eksempel paa Slutningsevne hos Græs- 
hopperne. Det er en bekjendt Sag, at mange 
skindvingede Insekter, navnlig Græshopperne, 
plages af Indvoldsorme, hvoriblandt en Slægt 
ved Navn Gordius maa være dem i særlig Grad 
plagsom. Disse Insekter maa nu paa en eller 
anden Maade have opdaget, at de kun i Vandet 
kan blive disse ubudne Gjæster kvit. De over- 
vinder derfor sin naturlige Afsky for det vaade 
Element og opsøger, naar de plages af disse 
Indvoldsorme, et eller andet Vandbækken, hvori 
de stikker Bagkroppen ned. Efter nogle heftige 
Bevægelser af Kroppen kommer ialmindelighed 
den udstødte Gordius tilsyne og bevæger sig 
livlig 1 Vandet. Græshoppen er efter denne 
Proces særdeles udmattet, raver hid og did, og 
forlader kun langsomt og med vaklende Skridt 
Stedet, hvor den har fundet Forløsnimg. Endog 
Sirisserne opsøger i Kjøkkenerne Vandbeholdere 
og befolker dem paa den angivne Maade med 
Gordius. — Hvorledes har disse Insekter lært 
dette? Entomologische Nachrichten. 
Brændevins Virkning paa Fisk. For at 
undersøge Holdbarheden af en af en amerikansk 
Autoritet fremsat Paastand om, at næsten død 
Fisk kan bringes fuldstændig til Kræfter igjen 
ved at give den Brændevin, anstilledes nylig et 
Forsøg i Syd-Kensington Akvarium af Sekretæ- 
ren ved National Fish Culture Association, W. 
Oldham Chambers. To preusiske Karper blev 
tagne ud af Vandbeholderen og lagte i en. tør 
Pøs. Efter 4 Timers Forløb blev de atter 
satte ind i Beholderen, efterat man ved Hjælp 
af en Pennefjær havde givet den ene lidt Bræn- 
devin og Vand. Ikke før var denne kommen i 
sit gamle Element, førend den befandt sig, som 
om den aldrig havde været ude af det, medens 
Opholdet paa Land bekom den totalt afholdne 
Kammerat mindre vel. Den var tilsyneladende 
død efter en halv Times Forløb, hvorfor den 
Ö 
blev taget op og slængt hen paa Gulvet. Fire 
Timer senere kom Sekretæren tilfældigvis forbi. 
Skjønt Dødsstivheden tilsyneladende allerede var 
indtraadt, tog han den op, hældte den noget 
Brændevin og Vand i Halsen og slap den op i 
Beholderen. De første 5 Minutter laa den 
hjælpeløs paa den ene Side, begyndte derpaa 
saa smaat at bevæge Finnerne, hvorpaa den kom 
sig lidt efter lidt, mmdtil den var fuldstændig 
restitueret, og uden at der senere viste sig HFf- 
terveer hverken af de 8 Timers Landlov eller 
af den til Forebyggelse af sammes Følger gjen- 
nemgaaede Kur. Norsk Fiskeritidende. 
Naturhistoriske Forening. Møde 23 Marts 1885. 
Hr. Dr. Gade refererede et Arbeide af Dr. Hert- 
vig om Befrugtningen. — Hr. Telegrafist Foslie 
foredrog om de ved Norges Kyster forekommende 
Laminariearter. Han beskrev og forklarede ved Teg- 
ninger og Exicater de forskjellige Maader, hvorpaa 
det nydannede Blad fremkommer, de forskjellige Hette- 
redskaber og andre Enkeltheder ved Laminariernes 
Bygning. "Tilslut gjennemgik han udførlig de norske 
Former af Slægten, hvoraf han fremviste talrige 
Hxicater.  Specielt nævnes den af ham i Finmarken 
fundne nye Art Lam. fuscescens. — Hr. Stud. med. 
Joh. Qisen paabegyndte et Foredrag om de laveste 
Planters Nedstamning. Særlig dvælede han ved de 
laveste Aloer og Soppene. For de sidstes Vedkom- 
mende meddelte han de forskjellige Anskuelser, der 
af de største Autoriteter paa dette Felt var gjort 
gjældende. Foredraget udgjør et Led i en Række 
Foredrag om Qrganismernes Nedstamning, Foreningen 
har faaet Løfte paa. — Som korresponderende Med- 
lemmer indvoteredes DHrr Overlæge Dr. Danielssen, 
Conservator Koren i Bergen, Forstmester Norman i 
Laurvik. Toldkasserer Karl Pettersen i Tromsø samt 
Opdagelsesreisende Carl Bock. 
Møde 7 April 1885. — Hr. Professor Blytt gav 
som Indledning til et Foredrag, han senere agter at 
afholde i Foreningen, om de høiere Planters Ned- 
stamning og Udvikling, en Beskrivelse af de vigtigste 
Overgange, der findesi Befrugtningsorganerne, særlig 
Sædcellerne hos enkelte Slægter, der opstilledes som 
Typer paa de forskjellige Udviklingsstadier. Tegnin- 
ver forevistes. 
Kosmos. Møde 16 April 1885. — Hr. Steen 
foredrog. om Bestemmelsen af Variationerne i Jord- 
magnetismens Horisontalintensitet, idet han gav en 
kort Beskrivelse af det saakaldte Lamontske Unifilar- 
apparat med faste Deflektorer og meddelte, hvorledes 
man gjennem et nøiere Studium af Polaregnenes 
jordmagnetiske Forhold har kunnet paavise Utilstræk- 
keligheden af de for Observationerne med dette In- 
strument tidligere benyttede Tilnærmelsesformler. 
Særlig omhandledes de ved den norske Polarstation 
i Alten udførte Variationsobservationer og deres Til- 
knytning til de absoluté Bestemmelser af Horisontal- 
intensiteten. 
Indhold: J. B. Barth: Lavskrigen. (Med Bil- 
lede). — Prof. Fearnley: Om de sidste Aars mærkelige 
Dæemringsfænomener. (Forts. f. f. No.). — Konservator 
Schneider: Fra Insekternes Verden. — Hakonson-Han- 
sen: De ældste norske Nedbørmaalinger. (Med Tillæg 
af A. S. S.). — Mindre Meddelelser: (A. Østerbol: 
Om Boresvampene;  Hølger af Skovødelæggelse; (Guldets 
Slidning; Den relattve Vordøjelighed af forskjellige Kjød- 
sorter; Jordbundens Selvrensning; Slutningsevne hos Græs- 
hopper; Brændevins Virkning paa Fisk). — Forhandlinger 
i Naturhistoriske Korentng og Kosmos. 
Grøndahl & Søns Bogtrykkeri, 
Kristiania. 
