der optage det Vaud, som de uafviselig behøve 
for at fylde Transspirationens Behov. 
Hvad Plantens Bygning forøvrigt angaar, 
da er derom kun lidet at sige. Bladene ere 
smale, græsbladlignende, ved Basis skedeformige 
Fra Bladaxlerne ud- 
som for det 
og ordnede i to Rækker. 
springe Sidegrene, meste forblive 
korte, men dog have nogle vel udviklede Blade, 
eller ogsaa kunne de vokse ud til lange Grene 
ligesom Moderskudet. 
Hele Planten er bedækket med skjælfor- 
mige Haar, og det er disse, som have den væ- 
sentlige biologiske Betydning at opsuge det Vand, 
Hvert af disse Skjæl be- 
staar af en i Vævet indsænket, stilkformig Del, 
som Planten behøver. 
som rundt om hænger sammen med Nabocellerne, 
og et skjoldformigt Parti, som ligger udbredt 
Stilken bestaar af tre flade ved 
tynde Vægge adskilte Celler med tæt, protoplas- 
matiskt Indhold, Skjoldet af en midtre Celle- 
gruppe og et stort membranøst Anhang, med 
paa Bladene. 
radialt løbende flade Ribber. OCuticulaen er me- 
get lidet udviklet omkring Skjoldet, hvis Celler, 
saalænge det ikke bliver vædet, blot bestaa af 
Luft. 
Falder der Regn paa denne Plante, da bli- 
ver dens Farve rent grøn, istedenfor at den før 
var sølvhvid, og om blot en Draabe falder ned, 
da ser det ud, som om den faldt paa Trækpapir, 
der danner sig om Draaben en grøn Zone, som 
bliver større og større, efterhvert som Draaben 
aftager, indtil den om nogle Sekunder er helt 
forsvunden. Dette tyder paa, at Overhuden me- 
get let bliver vaad, og at Luften i Capillarrum- 
mene mellem Haarene meget let bliver fortrængt 
af Vand, noget som ellers just ikke pleier at 
være saa almindeligt hos stærkt haarede Blade. 
Den mikroskopiske Undersøgelse viser, at Haa- 
renes Celler med stor Hastighed fylde sig med 
Vand; lægger man nemlig en Draabe Vand paa 
et tyndt Overfladesnit af Bladet eller Stammen, 
saaledes at Kanten ikke vædes, da vil man finde, 
at det gasformige Indhold i Skjoldets Celler bli- 
ver reduceret til en stedse mindre Blære, som 
forsvinder efter et Forløb af i det høieste et Mi- 
nut, ofte i endnu kortere Tid. 
Schimper har gjort Forsøg for at vise, 
at opløste Stoffe langt lettere trænge ind i Bla- 
det gjennem Skjællene end igjennem den øvrige 
Del af Epidermis. Bliver nemlig en Draabe 
Kaliløsning lagt paa Epidermis og borttørret 
efter nogle faa Sekunder, da viser den mikro- 
skopiske Undersøgelse, at det før farveløse Ind- 
hold i Epidermiscellerne er farvet vakkert guld- 
gult rundt om hvert Skjæl, medens Farven er 
uforandret lidt Har 
Experimentet varet i et halvt Minut, 
længere borte. derimod 
da er i 
Bladpa- 
renchymcellerne farves ikke med Kali, men at 
Regelen alle Epidermisceller farvede. 
ogsaa disse Oeller langt lettere optage løste 
Emner igjennem Skjællene end ellers, bevistes 
Han 
lod saaledes en fortyndet Jodkalium-Jodløsning 
ved forskjellige af Schimpers Forsøg. 
indvirke i 24 Timer og fandt da, at Parenchym- 
cellerne omkring Haarenes Basis uden Undta- 
gelse vare farvede mørkgule, medens de øvrige 
Celler kun yderst sjeldent vare paavirkede, lige- 
saa forsøgter med en meget fortyndet Kogsalt- 
opløsning, hvorved det viste sig, at Protoplas- 
Kontraktion først fandt Sted rundt om 
maets 
Basis af Skjællene. 
Mest interessant er dog maaske en anden 
epiphytisk Bromeliacé, den i Venezuela og Tri- 
nidad almindelige Tillandsia bulbosa, Hook. 
Bladene ere hos denne skedeartede ved Basis 
og danne rundt omkring tætsluttende svibelag- 
tige Dannelser, som indeslutte meget store Hul- 
rum, da Bladskederne ere stærkt udbugtede og 
Bladpla- 
den er smal, omtrent cylindrisk og danner enten 
kun berøre hverandre med Kanterne. 
en Rende eller et Rør, idet Bladrænderne enten 
nærmede til hverandre eller 
Dette Rør 
munder ud i det Hulrum, som Bladskeden dan- 
kunne være tæt 
ogsaa gribe helt over hverandre. 
ner, og som kun har en meget trang Aabning 
udad paa Overgangen mellem Bladskeden og 
Bladpladen. 
Planten mangler helt og holdent negativ 
(Geotropisme og kan forekomme saavel paa den 
øvre som paa den nedre Side af Trægrene, eller 
paa lodrette Stammer og vokse i opret, hori- 
zontal eller i omvendt Retning, uden at der kan 
mærkes Spor til geotropiske Krumninger. 
Undersøger man den, da finder man altid 
Vand med jordagtige Emner, ofte ogsaa med 
døde Insekter i de Hulrum, som dens unge Blade 
danne, medens de peripheriske og ældre ofte 
blot indeholde en jordagtig Masse og kunne be- 
boes af talrige Myrer. Det behøver just ingen 
Forklaring, at Vandet ikke rinder ud, sélv om 
