90 
Retten ligeoverfor saadanne Beviser vil ingen 
Benægtelser eller Udflugter hjælpe. 
For Zoologen og Naturforskeren overhove- 
det kan Momentfograferingen være til den største 
Hjælp. Hvor meget mere belærende er ikke et 
Billede efter et levende Dyr end efter et ud- 
stoppet Museumseksemplar. Og det gjælder da 
som oftest at arbejde hurtig, da Dyr ikke la- 
der sig stille op som Mennesker med Stiver i 
Nakken og en hel Del Formaninger atpaa Jeg 
vil nu ikke tale om en saadan fotografisk Læk- 
kerbisken, som det faldt i hin Englænders Lod 
at faa fat paa, der 1 en indisk Sump kom over 
en hel Koloni Krokodiller, medens han var ude 
med sit Apparat, eller om en anden, der foto- 
graferede en Tiger, medens den holdt paa at 
sønderrive en Okse, men blot nævne, at man 
omkring i de zoologiske Haver har begyndt at 
optage Dyrebilleder, hvad der undertiden kan 
være farligt nok, naar Fotograferingen foregaar 
inde 1 Buret. 
I 1877 begyndte Amerikaneren Muybridge 
at tage systematiske Fotografier af Dyr i Be- 
vægelse, hvilket er af stor Interesse for Fysio- 
logerne. — For Fysiologen kommer det nemlig 
ofte an paa at kunne opfatte Fnkelthederne 
1 en Bevægelse, hvilket man som bekjendt, 
naar det gjælder hurtige Bevægelser, ikke kan 
med Øjet. Svinger man saaledes f. Eks. et 
glødende Kul mere end 8 Gange i Sekundet 
rundt 1 en Kreds, saa ser man blot en ly- 
sende Kreds. Til disse systematiske Under- 
søgelser fordres der imidlertid storartede An- 
stalter. Til sine Undersøgelser opstillede saa- 
ledes Muybridge 12-—30 Camera'er paa Rad, 
foran disse lod han nu Dyrene løbe, og hver- 
gang de var lige udenfor et Camera, var der 
truffet Foranstaltninger til at Camera'et hurtig 
blev aabnet og lukket; alt efter Dyrets Hurtig- 
hed fulgte Billederne efter hinanden med et 
Mellemrum af 1—/1090 Sekund, selve Eksposi- 
tionen varede omkring 1/;0090 Sekund. Han fik 
paa denne Maade blandt andet skarpe Billeder 
af en galoperende Væddeløbshest. Hesten be- 
vægede sig med en Hastighed af 16 m. i Se- 
kundet foran en hvid Væg; Hesten viser sig 
som en sort Silhouette foran denne, det var saa- 
ledes egentlig den hvide Væg, som blev foto- 
graferet. Han fik derved frem en Række Bil- 
leder, der aldeles omstøder de Begreber om 
Heste i Bevægelse, som Kunstnerne giver os. 
I medfølgende Billede (Pag. 89) er der frem- 
stillet et Væddeløb, alle Hestestillingerne  nøj- 
agtig tegnet efter Muybridges Billeder, og her 
indtræder det ejendommelige Tilfælde, at et 
Billede kan vise sig desto unaturligere jo mere 
natursandt det 1 Virkeligheden er; det maa 
imidlertid skrives paa Træskjærerens Regning, 
at Hestehovederne er blevet saa stygge. Muy- 
bridge fotograferede ligeledes mange andre Dyr 
| 
| 
i Bevægelse, Svin, Hundeo.s. v. Det er ganske 
fornøjeligt at se, hvor stivbenet en galoperende 
Okse er. Paa samme Maade fotograferede han 
Atleter, Boksere og andre Gymnastikere under 
deres Øvelser. En Gymnastiker blev fotogra- 
feret ikke mindre end 14 Gange under en Sal- 
tomortale — Desuden har man systematiske Bil- 
leder af Violinspillere, Sangere, Pianister o.s. v., 
som giver fortræffelige Forbilleder for rigtige 
Stillinger, Fingerholdning, Mundbevægelser o.s.v., 
da de Personer, som valgtes, var dygtige Kunst- 
nere I Paris findes siden Begyndelsen af 1883 
et stort fysiologisk Atelier under Marey*) til 
Studium af Bevægelsesfænomenerne. Blandt an- 
det skal man der undersøge de ydre Omstændig- 
heder, som indvirker paa Menneskers Gang og 
Løb til Fordel eller Skade, f. Eks. Skotøjets 
Form o. 1. 
Uagtet man, som vi har seet, ved Hjælp 
af ét Negativ kan tage saa mange positive Bil- 
leder, det skal være, saa har man dog ikke 
slaaet sig tilro med det. Positivprocessen er 
møjsommelig, man er 1 høj Grad afhængig af 
Vejret, mere end et Snes Kopier om Dagen 
kan man ikke godt faa færdig, og dette er jo 
et tarveligt Resultat, naar man henser til de 
andre mangfoldiggjørende Kunster, hvor det kan 
dreje sig om Tusinder af Aftryk i Timen. At 
naa det Maal, ved Hjælp af Lyset at fremstille 
virkelige Trykplader i Lighed med Træsuit, 
Kobberstik o.s.v. har derfor længe været efter- 
tragtet og er ogsaa virkelig naaet 1 de senere 
Aar. Jeg skal 1 det følgende kortelig fremstille 
de vigtigste Metoder, idet jeg for Tydeligheds 
Skyld forudskikker nogle Bemærkninger om Frem- 
stillingen af saadanne Trykplader uden Lysets 
Hjælp. 
Der gives som bekjendt mange Metoderetil 
Mangfoldiggjørelse af Malerier, Tegninger o.s.v.; 
blandt disse er der dog især fire, som er kom- 
met i mere almindelig Brug, nemlig Kobberstik- 
kunsten, der enten benytter sig af Gravstikkelen 
eller Ætsning, Træskjærerkunsten (Xylografien) 
og Stentrykket (Lithografien). Ved den første 
af disse, Kobberstikkunsten, frembringer 
man Tegningen som fordybede Linjer, enten ved. 
Hjælp af en Gravstikkel eller ved Hjælp af en 
Syre, 1 en blankpoleret Kobberplade:; * Fordyb- 
ningerne udfyldes derpaa med Sværte, og Pladen 
trykkes mod et Stykke Papir, som ved det 
stærke Tryk presses ind i Fordybningerne, saa- 
ledes at Sværten overføres paa Papiret. Ved 
Træskjærerkunsten udføres Tegningen paa 
Træ som forhøjede Linjer, idet alt, som ikke 
skal komme med paa Tegningen, bortskjæres. 
Fordelen ved denne Kunst er, at Træsnit kan 
trykkes sammen med almindelige Typer og saa- 
*) Qpfinderen af Fotograferingsgeværet; se ,Na- 
turen* 1882 Pag. 72. 
