92 
tørres og derpaa udsættes for Lyset under et 
Negativ. Naar Belysningen er færdig, skilles 
Gelatine-Laget fra Pladen og vaskes nogle Timer 
i varmt Vand; herved vil altsaa de af Lyset 
ikke paavirkede Steder opløses; disse svarer 
naturligvis til den oprindelige Originals lyse 
Partier.  Gelatinpladen tørres derpaa forsigtig 
og presses med en hydraulisk Presse sammen 
med en Blyplade, der saaledes kommer til at 
give en Afstøbning af Gelatinpladens Billede:; 
med den kan man nu trykke som med en al- 
mindelig Kobberstikplade. Da Bly imidlertid 
er saa blødt, har man ad galvanoplastisk Vej 
fremstillet Koblerplader til Trykningen. — 
Meget andet kunde der være at skrive om 
angaaende dette Emne: i Astronomien spiller 
Fotografien allerede en vigtig Rolle*); den er 
uundværlig for Mikroskopisten, der ønsker nøj- 
agtige Gjengivelser af mikroskopiske Præparater; 
Lægen har begyndt at fotografere det indre af 
Halsen, og det varer vel ikke længe, før der 
foreligger Fotografier af andre indvendige Dele af 
det menneskelige legeme, da de elektriske Gløde- 
lamper kan skaffe det tilstrækkelige Lys o.s.v. 
Oo. 8. V., men jeg frygter, at denne Artikkel alle- 
rede er bleven for lang; jeg skal derfor blot, 
før jeg slutter, omtale endnu en Ting, men det 
er rigtignok noget, som Fotografien ikke har 
magtet, nemlig Fotografering med de naturlige 
Farver; den arbejder kun med hvidt og sort og 
Blandinger af disse og kjender intet til den 
rige Farvepragt, som udfolder sig i Naturen. 
Og ikke nok med det, men ikke engang de 
rigtige lysforhold har man formaaet at frem- 
stille korrekt før i den allernyeste Tid. 
det kommer an paa ved Fotografering er nemlig 
de forskjellige Farvers kemiske Virkning, der 
kan være yderst forskjellig fra den optiske 
Virkning, de gjør paa vor Nethinde. For vore 
Øjne er gult den lyseste Farve 1 Spektret, me- 
dens de blaa og violette Farver, der forekommer 
os at være de mørkeste, gjør størst Indtryk 
paa den fotografiske Plade. Dette giver ofte 
Anledning til mærkværdige og undertiden ubeha- 
gelige Resultater ved Fotografering af Personer, 
som kanske i Anledningen har pyntet sig paa det 
bedste. Et blaat Tøj med gult Mønster, altsaa 
for vore Øjne et lyst Mønster paa mørk Grund, 
kan paa Fotografiet komme til at vise omvendt 
et mørkt Mønster paa lys Grund; en gulsottig 
Person kan komme til at se ud som en Neger; 
rødt Haar bliver sort, ligesaa grønne Trær, hvil- 
ket sidste er til stor Skade for Landskabsfoto- 
graferingen. Dette har man dog som sagt nu 
formaaet tildels at raade Bod paa. Fortjenesten 
herfor tilkommer især Vogel og Eder. Det 
var Vogel, som allerede for ca. 12 Aar siden 
*) Se mere herom ,Naturen* Pag. 30 d. A. 
Hvad 
paaviste, at man ved at tilsætte visse Farve- 
stoffer til det fotografiske Præparat kunde gjøre 
det følsommere for de kemisk uvirksomme Dele 
af Spektret, nemlig grønt, gult og rødt, men 
det er først i den allersidste Tid lykkedes at 
løse Opgaven paa en saadan Maade, at det 
kan betragtes som et gjennemgribende Frem- 
skridt 1 den fotografiske Teknik. Man benyt- 
ter i dette Øjemed stærkt farvende Tjærefarve- 
stoffer, saasom KFosin, Oyanim, Arzalein, Anilin- 
violet, Jodgrønt o. s. v. i yderst fortyndede al- 
koholiske Opløsninger, hvori Tørrepladerne ba- 
des.  Uagtet den overordentlig tynde Opløsning 
(1:1000 indtil 1:5000) virker den i den Grad 
gunstig paa de uvirksomme Farver, at ældre 
Reproduktioner af Malerier f. Eks. stilles fuld- 
stændig i Skygge af de nye, idet disse gjen- 
giver Lysforholdene paa en ganske anderledes 
korrekt Maade; disse nye Plader har derfor 
ogsaa erholdt Navnet orthokromatiske (græsk, 
ordret oversat: rigtig-farvede). Ligesaa gjengives 
i Landskabsfotografier det lyse grønne Græs eller 
Løv, røde Tage o. lign. virkelig lyse og ikke 
som de sorte Klatter, man før maatte nøje 
sig med. 
Ffterat nu Læseren i det foregaaende har 
faaet et Indblik i Fotograferingens store Frem- 
skridt og de mange Tjenester, den har ydet 
Kunst og Videnskab, vil han vel være enig 
med hin franske Astronom og Akademiker, der 
udtalte: 
yPen fotografiske Plade vil snart blive 
Videnskabsmandens sande Nethinde*. 
Træk af den nyere Tids biologiske 
Forskning *). 
Af G. A. Guldberg, 
Conservator ved Universitetet. 
Først i den senere Tids naturvidenskabelige 
Forskning har Ordet Biologi faaet en hævdet 
Plads, idet man dermed betegner en moderne 
Retning i de zoologiske og botaniske Viden- 
skaber. Efter sin etymologiske Betydning er 
Begrebet vistnok meget tøieligt;; thi ordret over- 
sat ,Læren om Livet* omfattes næsten ethvert 
Phænomen inden den organiske Natur. "Tidli- 
gere brugtes det imidiertid mere i Betydning af 
Kundskaben om Dyrs og Planters Livsforholde, 
tildels ogsaa Levevis, og ikke sjelden anvendes 
det endnu saaledes. 
*) Aftrykt med enkelte Forandringer fra ,Medde- 
lelser fra den naturhistoriske Forening i Kristi- 
anla, * 
