Granada, sandsynligvis af Maurerne. Til Frank- 
rige synes den ikke at være kommen før i 
Slutningen af det l4de Aarhundrede; men i 
Landskabet Gåtinais, i Nærheden af Orleans, 
har man neppe dyrket Safran før i Slutningen 
af det 17de Aarhundrede. I denne Fgn avles 
der nu aarlig omtrent 4000 Kg. Safran. Naar 
denne sættes til en gjennemsnitlig Pris af 100 
Kroner pr. Kilogram, giver dette en Sum af 
400000 Kroner; men en langt større Mængde 
Safran dyrkes aarlig paa forskjellige Steder i 
Spanien, navnlig i Qmegnen af Valencia. Naar 
enkelte Uaar fraregnes, kan den aarlige Safran- 
avl 1 Spanien sættes, i Gjennemsnit, til henved 
100000 Kg. —Heraf bruges omtrent Halvdelen 
i Landet, og Resten udføres til forskjellige Ste- 
der, ja endog til China. 
I Østerrige skal en Korstogridder 1198 
have indført Safran, og siden blev den dyrket 
temmelig almindelig baade der og 1 Ungarn; 
men 1 den senere Tid er denne Kultur gaaet 
meget tilbage. I Middelalderen spillede Byen 
Krems 1 Østerrige forholdsvis den samme Rolle 
i Safranhandelen som 1 vor Tid Valencia i 
Spanien. 
I England skal man have begyndt at dyrke 
Safran under Edvard den ddies Regjering (4 
1377). Det fortælles, at de første Løgknoller, 
paa den her nævnte Tid, bleve bragte fra Ori- 
enten til England af en Pilegrim, som havde 
skjult disse i sim til dette Øiemed udhulede 
Stav. Omtrent to Hundrede Aar senere omtales 
engelsk Safran som en meget værdifuld Vare, 
der endog blev udført til Fastlandet. I en 
Apothekertaxt for Nord-Frankrige (1565—70) 
nævnes nemlig tre Slags Safran og af disse var 
s Safren d Engleterre* den kostbareste. I en 
Apothekertaxt for Kjøbenhavn fra 1619 findes 
baade Crocus anglicus og Crocus ortentalis, men 
i Taxten for 1645 kun (0Crocus anglicus, og i 
Taxten for 1672 baade anglicus, arragonicus, 
austriacus og orientalis. Safrandyrkningen, som, 
lige til den første Trediedel af det 18de Aar- 
hundrede, blev:drevet i en meget stor Udstræk- 
ning i Qmegnen af Cambridge, holdt sig der 
lige til Begyndelsen af det 19de Aarhundrede: 
paa denne Tid blev der nemlig fra Cambridge- 
shire til London bragt smaa Kvantiteter af 
Safran, der solgtes til dem, som vilde betale 
den høie Pris. 
I Skandinavien har Safran ogsaa længe 
været en kjendt Vare: i en Liste over, hvad 
der i Aaret 1328 blev brugt ved en Adelsmands 
Begravelse i Upsala, nævnes, blandt mange an- 
dre Gjenstande, ogsaa 1'/, Pund Safran. 
I den botaniske Have ved Christiania har 
jeg i en længere Aarrække dyrket C7ocus sativus: 
I almindelige Vimtre, naar der først kommer 
lidt Frost og senere et jevnt Snedække, holder 
den sig godt og blomstrer i den første Halvdel 
100 
af September; men ved stærk Barfrost eller 
vexlende Frost og Tøveir, gaar den gjerne ud. 
Vaaren 1873 sendte jeg nogle Løgknoller til 
Stegen Præstegaard i Nordland (679 56"). Disse 
holdt sig godt uden Dække, men blomstrede 
ikke før i Slutningen af September og Begyn- 
delsen af Oktober 1878.  Sandsynligvis er dette 
det nordligste Sted i Verden, hvor Crocus 
sattvus har blomstret paa aaben Mark. 
Norges Klima. 
Af Karl Hesselbere. 
Indledning. 
(Forts.). 
Hvorfor er Norges Klima saa gunstigt? 
Ifølge sin Beliggenhed langt mod Nord 
skulde Landet især i sin nordlige Halvdel havt 
et fuldkommen polart Klima med evig Is og 
Sne og evig Vinter, et Hjem for Eskimoer og 
Isbjørne. Mange Omstændigheder samvirker imid- 
lertid til et højst mærkeligt Resultat. Landet 
danner et vestligt Fremspring paa det store 
europæisk-asiatiske Kontinent. Det faar 1 fuldt 
Mon alle de Fordele, en saadan Situation byder. 
Milde sydvestlige Vinde blæser aarvist, og varme 
Havstrømme vælter ustandselig, Sommer som 
Vinter, op imod dets vidtstrakte Kyst.  Vinter- 
kulden afsvækkes 1 en Grad saa betydelig, at 
Sommersolens Straaler kun for en ringe Del 
medgaar til Snesmeltningen. Sommerdagenes 
Længde, der nordenfor Polarcirkelen endog stræk- 
ker sig Døgnet rundt, hæver Middeltemperaturen 
end mere og giver al Vegetation rask Fart. 
Forskjellige andre Omstændigheder ved Landets 
egne som ved det nordlige Atlanterhavs fysisk- 
geografiske Forhold træder støttende til, og som 
Resultat fremtræder det 1 Forhold til Beliggen- 
heden gunstigste Klima i den hele Verden. 
En kortfattet Oversigt over disse andre Omstæn- 
digheder tør ogsaa her være paa sin rette Plads. 
Et Kart over Lufttrykkets Fordeling 1 det 
nordlige Atlanterhav — det norske Hav — 
viser os Åaret rundt et meget stærkt barome- 
trisk Minimum midt ude i dette Hav mellem 
Norge og Island, Jan Mayen og Spidsbergen. 
Følgen heraf er den sydvestlige Vind, der til 
alle Tider blæser i den østlige Halvdel af dette 
Farvand, langs den norske Kyst. Varmt Vand 
drives uafladelig op imod denne, mod Spids- 
bergen, ja helt ind i Østishavet. Havets Bund- 
formationer yder en fortrinlig Støtte for Vandet 
til at bevare sin høje Varmegrad. Tager man 
for sig et Kart over Dybdeforhoidene 1 det 
