norske Hav*), saaledes som disse nu foreligger 
fra Prof. Mohns Haand efter Maalinger udførte 
under den norske Atlanterhavsekspedition, saa 
vil man finde, at Havbunden mellem Norge, 
Færøerne, Island og Jan Mayen sænker sig til 
et Bækken paa over 2000 eng. Favnes Dybde. 
Man vil imidlertid ogsaa se, at Norges Kyst 
ikke stuper stejlt ud i dette Dyb, men at 
Bunden langs den hele Kyst først sænker sig 
ganske jevnt og langsomt et langt Stykke ud- 
over fra Land for saa at styrte sig ned i 
Dybet. Norge er med andre Ord 
en sammenhængende Kystbanke, der i høj Grad 
bidrager til at vedligeholde Vandets høje Varme- 
grad under Kysten. Ude i det store Havdyb 
staar derimod iskoldt 
Vand paa Bunden. For 
dette danner Bankerne 
en naturlig Dæmning. 
Over Banken staar det 
varme Vand uden noget 
koldt Underlag. Dette 
varme Vand er det, der 
fylder vore dybe Fjor- 
de og der bevarer en 
Temperatur, der er li- 
gesaa høj, ja tildels 
højere end Luftens Mid- 
deltemperatur. Med en 
saadan Bundtemperatur 
kan vore Fjorde aldrig 
fryse til, et Moment af 
indgribende Betydning. 
Virker HavvandetsTem- 
peratur om Vinteren 
mildnende, virker det 
derimod om Sommeren 
som en Dæmper paa 
Varmen, der langs Ky- 
sten kommer til at hol- 
de sig sammenlignings- 
vis lav. Først inde 1 
Fjordene og i Dalbun- 
dene stiger Sommer- 
temperaturen til en i Forhold til Beliggenheden 
anselig Højde. 
Et anskueligt Billede af dette Norges und- 
tagelsesvise Klima meddeler hosstaaende Karter os. 
Det første viser Luftens Middeltemperatur over 
Europa og det nordlige Atlanterhav i Januar, 
da den naar sine laveste Værdier. Isother- 
merne (Linjer trukne gjennem de Steder, hvor 
Middeltemperaturen er den samme) er her fuldt 
optrukne og for hver dte Grad. De punk- 
terede Linjer er Isothermer for den midlere 
Temperatur af Vandet i Havets Overflade, lige- 
ledes trukne for hver dte Grad, i Februar 
Maaned, da denne er lavest. Forfølger man 
*) Se ,Naturen* 1881 Pag. 
95 
4), 
omgivet af 
Luftens Middeltemperatur i Januar (—) 
Havoverfladens Middeltemperatur i Februar ( 
paa Kartet f. Eks. Isothermen for 09*) Luft- 
temperatur, saa springer det 1 Øjnene, hvordan 
denne mellem Island og Norge kjører sig op 
langt mod Nord helt nordenom den "Ode Bred- 
degrad. Istedenfor at strække sig imellem EF 
og W gaar den altsaa næsten ret NS, især 
langs Norges Vestkyst, som den følger i hele 
dens Længdeudstrækning fra Højden af Tromsø: 
dernæst gjør den en Afstikker over Danmark 
ind Østersøen, tilbage over Hamburg og herfra 
paany 1 sydsydostlig «Retning nedover Mellem- 
europa næsten helt ned til Adriaterhavet. — Først 
her bøjer den østover ind over Tyrkiet og 
Sortehavet. Udenfor den norske Kyst ved 700 
nordlig Bredde findes altsaa samme Januartempe- 
ratur som 1 Sydeuropa 
ved 459 Bredde, og dog 
er Middeltemperaturen 
selv her ca. 3” højere 
end venteligt efter Bred- 
degraden.” Samme Løb 
omtrent har ogsaa de 
øvrige —Isothermer 
Temperaturen 1 Havets 
Overflade ligeledes. 
Der skyder en uhyre 
Varmtvandsbølge op 
langs Norges Kyst; den 
kan forfølges lige til 
Spidsbergen. 
En anden ligesaa 
interessant Illustration 
af Vinterens Mildhed i 
Norge yder Karterne 
over den thermiske 
Anomali**) i Januar. 
For Sammenligningens 
Skyld tages Juli med. 
I Januar naar den 
thermiske Anomali næ- 
sten fabelagtige Vær- 
dier. Langs Norges 
Kyst mellem Nordkap 
og Stat gaar den op i 
over —+ 209 og ude i Havet udenfor antagelig 
lige op i + 25". Dette er store Tal. Østover 
aftager den indover Land; men selv i Norges 
Indland, hvor Vinterkulden dog er ret anstæn- 
dig, gaar den dog intetsteds under + 79%. I 
Østersøen bliver den, som ventelig, igjen noget 
højere Om Sommeren viser derimod Forholdet 
sig ikke paa langt nær saa gunstigt. Ja, der 
findes da langs Norges yderste Kystrand en 
Strimmel, hvor den thermiske Anomali er en 
liden Smule negativ. Linjen for 09% Anomali 
*) "Temperaturer angives altid i Celsiusgrader. 
*) Ved thermisk Anomali forstaaes den Forskjel, 
der finder Sted mellem et Steds virkelige Middel- 
temperatur og den Middeltemperatur, der gjen- 
nemsnitlig forefindes paa Stedets Bredde, 
