følger da paa Vestlandet Kysten for over Havet 
at aftage end mere, medens den mod Øst over 
det sydlige Norges Landmasser stiger til + 4 
og i Finmarken til - 79. 
Til end yderligere at belyse det samme 
Forhold tjener følgende Sammenstilling af Januars 
Middeltemperatur paa en Del Steder Jorden 
rundt under omtrent samme Breddegrad. 
Ca, 60" N. Br. 
Hellisø Fyr 20 
Bergen 0? 
Kristiania —= 5 
Stockholm —= 3 
St. Petersburg — 100 
Jakutsk . HE 420 
Nordl. Kamtschatka . 200 
Sydl. Alaska —200 
Store Slavesø . == 
Labradors Nordkyst —250 
Kap Farvel — 79 
Shetlandsøerne 40 
Januar. 
102 
Det benyttede Materiale. Som en Videnskab 
endnu 1 sin Barndom raader Klimatologien over 
et lidet statistisk Materiale at bygge paa. Fra 
nogle enkelte Punkter paa vor Jord — nogle 
europæiske Hovedstæder foreligger vistnok 
brugbare Observationer for de sidste 100 Aar 
eller vel saa det: men disse Steder er kun som 
nogle spredte Qaser 1 en uhyre Ørken og et 
Aarhundrede som et Sekund 1 Tidernes Længde. 
Først over Midten af vort 19de Aarhundrede 
begyndte man for Alvor at faa Øjnene op for 
disse Undersøgelsers store Betydning; men saa 
tog de ogsaa øjeblikkelig en rask Fart, og i 
dette Øjeblik omspændes den hele civiliserede 
Verden af et Net af meteorologiske Stationer, 
tæt i tæt, og de følger den fremadtrængende 
Civilisation md 1 alle Verdens Afkroge.  Omhyg- 
gelige lagttagelser anstilles nuomstunder ikke 
blot, hvor Mennesket har sine Boliger, men paa 
Fjeldenes Toppe under den evige Is og Sne, 
langt op 1 Polernes Isørkener med sin maane- 
Juli. 
Thermisk Anomali. 
Cas FO Np 18, 
Nordkap PBL — 40 
Sydl. Novaja Semlja —200 
Jeniseis Munding . —340 
Lenas Munding ==AQP 
Point Barrow . 300 
Boothia . — 320 
Upernivik 200 
Jan Mayen — 109 
Det koldeste Sted paa Jorden, hvor Middel- 
temperaturen er nøjagtig bestemt, Werchojansk 
i det indre Sibirien med —48" i Januar ligger 
paa samme Bredde som Bodø med —29 og 
som Røst med 0.%, 
derlange Nat, ja dybt nede i Jordens Skjød 
opstiller Meteorologen sine Instrumenter. AI 
vor Tids tekniske Færdighed er taget til Hjælp 
ved Frembringelsen af de mest fuldkomne Instru- 
menter og Videnskabsmandens Skarpsindighed 
ved Undersøgelsen af disse og ved Opstillingen 
af Metoder til lagttagelsernes Beregning. Af 
særlig Interesse er de mangehaande selvregi- 
strerende Instrumenter*), der nu er en Pryd 
*) Instrumenter der, holdte i Gang ved et Uhr- 
verk, selv optegner de forskjellige Instrumenters 
Stand enten uafbrudt eller med visse bestemte, 
kortere Mellemrum, som f. Eks. hver Time. 
