105 
Apatit ved Stavanger. 
Af Hans Reusch. 
Apatit er som bekjendt en værdifuld Sten- 
der benyttes til Fremstilling af kunstige, 
Hidtil har 
man hos os kun paa Strækningen mellem Lange- 
art, 
fosforsyreholdige Gjødningsmidler. 
sund og Grimstad fundet denisaa stor Mængde, 
at den har kunnet være Gjenstand for Handels- 
Den betydeligste Forekomst har 
været paa Ødegaarden i Bamle. En Del 
Meddeleren ikke erindrer 
omtrent 350000 Kroner til 
det franske Grubekompagni, der endnu eier den 
omsætning. 
denne solgtes, hvis 
feil, 1 sm Tid for 
og deraf har udvundet store Mængder Apatit. 
Hvilken Efterspørgsel, der er efter denne Vare, 
kan forstaaes deraf, at alene den kemiske Fa- 
brik i Stavanger aarlig forbruger henimod 1000 
Tons til en Værdi af vel 100 Kr. pr. Ton. 
De, der interesserer sig for Fremskridt i vor 
har 
længe næret Haab om, at Apatitforekomster 
Bergværksdritt, visselig med Meddeleren 
maatte fremfindes ogsaa udenfor den omtalte 
Strækning 1 vort vidtstrakte Land. Flere OQm- 
stændigheder har været hindrende for en rask 
Udbredelse af Bergværksdrift paa Apatit. For 
det første er Apatit ikke let at kjende, idet den 
vanskelig lader sig skjelne fra flere andre værdi- 
løse Stenarter. Den kan have meget forskjellig 
Farve. lettest kjendes den vel derved, at den 
1 fint pulveriseret Tilstand opløses af Salpeter- 
syre rolig, uden Gasudvikling, og derved at den 
En anden Hin- 
at Apatit ikke 
som en Erts kan være Gjenstand for Skjærpning, 
den tilhører altsaa ikke 
af Grunden, der hvor den forekommer. 
hø: Grad 
Interessen for denne Substans hos dem, der ellers 
er tyngre end almindelig Sten. 
dring for Apatitindustrien er, 
Eieren 
Dette 
til at kjølne 
Finderen men 
bidrager naturligvis i 
driver paa med at søge efter værdifulde Mineraler. 
Da Apatitens Optrædelsesmaade imidlertid geolo- 
gisk er ganske lig Ertsernes, bør dette Forhold 
forandres ved Lov. 
Apatitforekomster kun langsomt udbredt sig fra 
Egnen ved Kragerø, hvor det første Arbeide 
efter Apatit sattes igang. En Lovforandring 
af den antydede Art vilde utvivlsomt skaffe nyt 
Liv i denne Bedrift. 
sandsynligt, som en ny Apatitforekomst nu er 
Dette er saa meget mere 
af 
Hidtil har Fremfindelsen af 
hidtil 
førende kjendte Strækning, nemlig ved Stavan- 
ger. 
derved, 
eftervist langt udenfor den som apatit- 
En forøget Interesse har den nye Forekomst 
at den 
Formation, som har en overordentlig stor Udbre- 
er fremfunden i en geologisk 
delse hos os, men hidtil ingen Apatit har ydet. Jeg 
har 
lønnende for 
maa dog strax tilføie, at hvad man 
fremfundet, ikke 
Drift; men Forekomstmaaden er saaledes, at 
nu 
uden videre er 
fimder man et lønnende Sted, vil Apatitens Op- 
træden efter al Sandsynlighed blive meget mere 
de hidtil 
regelmæssig og vedholdende end ved 
kjendte Forekomster. Det nye Fund raaber: 
Lamper brænder;* nu gjælder det at finde 
Gjemmestedet. 
Øerne i Bukkenfjorden ved Stavanger be- 
staar af lagede Bergarter, Lerglimmerskifer, 
Kvartsit og andre. Disse har man (og det 
sandsynligvis med Rette, uagtet Fossiler endnu 
ikke er fremfundne) sammenstillet med Kristiania- 
Omtrent 8 Kilometer i Nordost 
for Stavanger ligger Øen Hille, der bestaar af 
egnens Lag. 
fladt, i nordostlig Retning hældende Lag: fin- 
kornet til smaakornet Gneis, tildels hornblende- 
førende, Hornblendeskifer, indimellem ogsaa enkelte 
Glimmerskiferlag. Ingen Eruptiver sees; Lag- 
ningen er meget smuk. I de nævnte Bergarter 
fandt Hr. Skibsbygmester Enoksen 
ger Maaned 
 Nuværende 
Stavan- 
Apatiten. 
Professor Brøgger og Meddeleren 
fra 
for omtrent en siden 
efterviste for en Del Aar siden 1 et Fællesar- 
beide, at Ødegaardens og en Del andre Apatit- 
forekomster optraadte i en forandret Gabbro, 
der senere er bestemt som ,Skapolitsten*. Hr. 
Enoksen havde faaet en Bergart fra et lidet 
Svovlkisskjærp paa Hille, bestemt som ,Skapolit- 
sten*, hvad den, i Forbigaaende sagt, neppe er. 
Dette bragte ham til at søge efter Apatit, som 
han da ogsaa fandt. Apatiten forekommer paa 
Hille hist og her indsprængt 1 Bergarterne 
(fornemlig de hornblenderige). Den optræder i 
hasselnød- til hovedstore Klumper eller, rettere 
sagt, tykke Lindser. De mindre Klumper lig- 
ner ,Feldspatøine* og kan, da saadanne fore- 
kommer sammen med dem, ogsaa forvexles der- 
med. Åpatiten sees især 1 visse Bergart-Lag, 
der tillige er rige paa Kvarts og Titanjern. 
Disser to Mineraler forekommer 1 tynde Lindser 
eller Lag, der paa Tverbrud udhæver sig som 
Striber ligeoverfor den mere klumpformede Å patit. 
