Hosstaaende i halv naturlig Størrelse ' udførte 
Tegning illustrer nærmere Forekomstmaaden*). 
Profilsnit i Halvdelen af den naturlige Størrelse, 
visende Apatitens Forekomstmaade paa Øen Hille 
ved Stavanger. I Hornblendeskifer sees Apatit (hvid), 
Kvarts (prikket), Feldspatøine (krat- 
tige, lodrette Streger). 
Titanjern (sort), 
Som nævnt, sees Apatitklumperne hist og 
her.  Blot paa et Sted, 
kommer de noget tættere sammen i et omtrent 
20 cm. bredt Lag af den herværende Horn- 
blendeskifer. 
per fandtes, og herfra er ovenstaaende Tegning. 
som kaldes Hetul, fore- 
Her var det, de hovedstore Klum- 
Ønskeligt havde det været, om denne Forekomst 
havde vist sig ubetinget drivværdig; det havde 
at 
Men vel værd at bemærke er 
Apatit 1 ny 
» Tampen bræn- 
naturligvis sporet Interessen for søge efter 
Apatit i Egnen. 
i ethvert Tilfælde Fundet 
Egn og paa en py Maade: 
erskad) 
af en 
Stavanger, 2den Juli 1885. 
Kuriøse Nordlysafbildninger. 
Ved Sophus Tromholt. 
IL, 1885 
jeg meddelt de i Magister Absalon Pederssøns 
I Januarnummeret af Naturen 
har 
*) Den Omstændighed, at Apatiten her ikke staar 
visse Lag, er det, som 
gjør det sandsynligt, at den, om den findes i 
drivværdig Mængde, vil være mere udholdende 
end man ellers har Erfaring for. Dens Optræ- 
saakaldte Falbaand. 
Naar det sagdes, at den forekommer i Lag, maa 
dette dog ikke forstaaes derhen, at Meddeleren 
anser den for sedimentær; Udtrykket gjælder kun 
dens ydre Optrædelsesmaade. 
Ffterskrift: Efter en Meddelelse fra Konsul 
Th. Falch i Stavanger, har man fundet Apatit 
ogsaa et Sted i Øst for Egersund. 
i Gange, men tilhører 
delsesmaade minder om de 
X 
Dagbog (Bergen 1552—72) forekommende Op- 
tegnelser, der muligvis kan sættes i Forbindelse 
med Nordlys. Det af ham i 1563 kort før Jul 
sete Fænomen har han søgt at fremstille ved 
en Pennetegning i deni det kongelige Bibliothek 
i Kjøbenhavn opbevarede Dagbog. Under mit 
sidste Ophold i Kjøbenhavn tog jeg en Kopi af 
denne Tegning, og det er en Gjengivelse heraf, 
der her meddeles i lidt mindre end halv Stør- 
relse. Selv om Magister Absalons Tegning 
ikke bidrager synderlig til at anskueliggjøre det 
i hans Beskrivelse omtalte Fænomen, har denne 
Fremstilling dog en høi Grad af Interesse paa 
Grund af sin ærværdige Alder, og den er uden 
Tvivl den ældste i Norden existerende billedlige 
Fremstilling af et Naturfænomen. Uden at gjøre 
noget Forsøg paa at forklare Enkelthederne i 
det 
prøg spitz ild dmp**) betegnede Parti ret 
denne Tegning, skal jeg blot bemærke, at 
med 
vel lader sig tyde som en ubehjælpsom Frem- 
stilling af et Knippe Nordlysstraaler, hvad der 
heller ikke modsiges af Magister Absalons Be- 
skrivelse, hvortil Læseren forøvrigt henvises. 
KE 
=4— G 
ao TV å 
VA VG SN - 
IT ) 
DER = Vi V 
2 
ser og fremstiller Nordlyset, viser den anden af 
vore Afbildninger. Den findes i et stort Værk, 
de Aar 18838 er 
London, forfattet af en lærd Dame og anbefalet 
Hvorledes man 3 Aarhundreder senere 
r i det Herrens udkommet i 
af en anseet Lord (jeg kjender forøvrigt kun 
 Midnattsropet: Se 
Stock- 
den svenske OQversættelse 
brudgummen kommer*, af E. M'Hardie, 
holm 1883). sig fra et 
Cincinnati Blad og fremstiller Nordlyset den 
21de Marts 1843, Kl. 11—12 Nat. Efter Be- 
skrivelsen viste der sig paa Himlen en frygte- 
bugtet Stilling 
Hovedet var 
Tegningen skriver 
undtagen Halen, 
mod Øst. 
1 
lig Slange, 
der var vendt 
lige; 
*) Det nederste Parti forestiller Skyer, ,sorte Skyer* 
øverst, ,hvide Skyer* nederst. 
