fik et, om end noksaa lidet Begreb om, hvorledes 
det kunde have sig med den ængstende Følelse, 
der jo almindeligvis overfalder de fleste Menne- 
sker under et større Jordskjælv. 
Efter forskjellige Udtalelser af Folk paa 
Stedet lod det til, at dJordrystelser ikke var 
saa ganske sjeldne paa de Kanter; men et Jord- 
skjælv san stærkt som dette kunde ingen erindre 
at have oplevet. I et nærliggende Hus væk- 
kedes en af Underofficererne op af sin Mid- 
dagshvile ved Stødets Heftighed; og han lagde 
da Mærke til, at Speile og Billeder paa Væg- 
gene blev ligesom løftede ud fra samme. En 
Soldat, der havde sit Kvarter i en gammel, 
mindre solid Gaard, troede endog, at denne vilde 
styrte sammen, saaledes rystede den. Min Syge- 
korporal vilde endog have bemærket, at Søen, 
der havde været let oprørt, med et blev ganske 
stille, noget han paastod var almindeligt under 
saadanne Qmstændigheder (!). 
Senere viste det sig af Amtets Lokalblade, 
at Jordrystelsen havde havt en temmelig bety- 
delig Udstrækning; den syntes at have været 
noget stærkere ved Havkanten og maa derfor 
antagelig have gaaet fra Kysten og indover i 
Retning fra Vest til Øst. Paa Florøen havde 
Rystelsen foraarsaget, at Smaating i Værelserne 
kom 1 stærk Bevægelse og ,dandsede omkring* 
i Rummet. Sognepræst Å... fra Bremanger 
fortalte mig ogsaa senere, at paa hans Præste- 
gaard var de forskjellige Gjenstande i Værel- 
serne komne 1 stærk Bevægelse, ligesom QOvnen 
holdt paa at falde overende". 
Hans Reusch. 
Mindre Meddelser. 
Jordbundens Indflydelse paa den atmo- 
sfæriske Lufts Temperatur. For at udfinde 
den Indflydelse, som forskjellige Jordarter har 
paa den Lufts Temperatur, som er oyer dem, 
har Professor Wollny i Minchen anbragt Ther- 
mometre 1 forskjellige Højder over vedkommende 
Jordstykke og aflæst dem hver anden Time, 
idet de ved Papirskjærme var beskyttede mod 
direkte Bestraaling. Først undersøgte han Virk- 
ningen af de fire Jordarter Torv, graahvid 
Kalksand, mørkegul Ler og hvid Kvartssand 
paa Thermometre i 33 cm. og 60 cm. Højde: 
han fandt, at Luften over Kvartssand var var- 
mest, dernæst fulgte Ler, Kalksand og tilslut 
Torv, medens derimod selve Torven i Overfladen 
var. varmest og Kalksanden koldest; Jordbundens 
Indflydelse aftager med Højden. Han sammen- 
lignede paa samme Maade Lufttemperaturen over 
en Brakmark og over en bevokset Mark og 
108 
fandt Luften over den sidste betydelig kjøligere 
end over en brakliggende Mark, og at Omskif- 
telserne i Temperaturen var mindst over den 
bevoksede Mark Disse sidste Resultater følger 
ligefrem af, at Vegetationen er en stærk Hin- 
dring mod Jordbundens Opvarmning, og at en 
stor Del af Solvarmen gaar med til at fordampe 
Planternes Vand. En plantebevokset Jordbunds 
kjølende Indflydelse gjør sig især gjældende i 
klare Nætter paa Grund af Planternes stærke 
Udstraalingsevne; Dugfaldet, der paa den anden 
Side er en Kilde til Varme, kan, som Eksperi- 
menterne udviser, ikke dække Varmetabet. I 
den kolde Aarstid eller under tørre Tider bliver 
naturligvis denne Forskjel i Lufttemperaturen 
over de to Slags Jordbund mindre. 
En kløgtig Dværgfalk. Det følgende er 
et Eksempel paa en mærkværdig Kløgt hos en 
Dværgfalk, der har forstaaet at udnytte det 
igjennem dens Egn (Departementet Aube) gaaende 
Træn til sin Fordel. Den har nemlig lagt 
Mærke til, at Trænet skræmmer op de Smaa- 
fugle, der findes i Buskene langs Jernbanelinjen; 
den følger derfor med Lokomotivet i en Højde 
af 5—6 m. over det, og naar en forskræmt 
Fugl flyver op, kaster den sig over den og for- 
tærer den. Det hjælper ikke, at man forsøger 
at skræmme den væk ved at kaste Sten eller 
lignende; den følger ufortrøden med. Naar den 
under Ædningen er sejlet agterud af Trænet, 
indhenter den det igjen med sine hurtige Vinger 
paa et Par Sekunder og indtager sin Spejder- 
stilling over Lokomotivet. 
Science et Nature. 
Jordskjælv i Spamien. Hr. Wilikomm 
gjør i en Artikel i Globus opmærksom paa, 
hvor hyppig der finder Jordskjælv Sted i den 
sydlige Del af Spanjen. Jordskjælvet ved Jule- 
tider ifjor var blot mærkeligt derved, at det 
var det voldsomste, som har fundet Sted i den 
historiske Tid. Fgnene omkring Granada, Mur- 
cia og Alicante er hyppig hjemsøgte af Jord- 
skjælv. Ved Kap Roquetas indtræffer de næsten 
hvert Aar. Granada og Nabolaget af Torre- 
vieja og Guardamar 1 den sydlige Del af Pro- 
vinsen Alicante synes at være de to Hovedcentra 
for Jordskjælvene. Fra det sidste Sted gaar 
de langs Kysten lige til Malaga. De vold- 
somste indtraf 1518, da Vera blev lagt i Ruiner, 
og i 1839, da Byerne Guardamar og Torrevieja 
havde samme Skjæbne. Desuden kan nævnte 
et Jordskjælv i 1822, der traf Murcia, Carta- 
gena og Alicante med over 200 Stød i 24 
Timer. Fra 27de April til Juli 1826 utallige 
Stød i og omkring Granada; hele Granadas 
Befolkning flyttede ud af Byen. Lignende kan 
meldes fra mange andre Byer 1 Sydspanien. 
Hvis hertil regnes de talrige Jordskjælv paa 
