henlægges til Tørring, som da maa vare mindst 
fire Maaneder. Denne Fejl maa rettes i en ny Udgave. 
H. Schøth og Ludv. Salicath:  Skolekart 
over Norge. Tredie Oplag. Cammermeyer. Kri- 
stiania 1885 Pris Kr. 1.00. 
Naar Anmelderen tænker tilbage paa sin Skole- 
tid og de Norgeskarter, som dengang havdes, maa 
han næsten misunde Nutidens geografilæsende Ung- 
dom, der har et saa godt, saa smukt og saa fuldstæn- 
digt efter Skolens Tarv afpasset Hjælpemiddel til 
sin Raadighed. Man maa kunne lære Fædrelandets 
Geografi næsten dobbelt saa hurtigt og godt som før 
ved et rigtigt Studium af et Kart som det forelig- 
gende. Konturerne er aflagte saaledes, at ikke alle 
Smaakroker tages med; dette gjør, at alle Hovedfor- 
mer præger sig langt bedre ind i Hukommelsen, end 
om alle Enkeltheder havde været afsatte. Høiderne 
er betegnede ved Kurver, hvad der navnlig ligeover- 
for et Land som vort, er det eneste rette. Herved 
undgaar man disse Fjeldtegninger, der ser ud som 
børstede Kaalorme, og som skjæmmer saa mange 
andre Karter ud. De lavere Egne er betegnede med 
tre Nyancer af brunt, saa at de laveste er mørkest. 
Allerede et hurtigt Blik paa Kartet viser derfor 
Høideforholdene i de store Træk. Vand og Isbræer 
er holdt blaa. Navnene er valgt med særdeles Skjøn- 
somhed. Foruden de sædvanlige er adskillige Steder 
bekjendt fra Historien og Reiselitteraturen taget med. 
Foruden selve Norgeskartet finder man paa samme 
Blad Planer over Kristiania, Bergen og Trondhjem, 
et Profil, samt en grafisk Fremstilling af Elves Længde 
og Fossers Høide. Disse Maal for Fosserne hører 
forresten vel til vore mindre sikre geografiske Tal- 
størrelser og kan kanske ved et senere Oplag erstat- 
tes af noget andet, f. Eks. en grafisk Fremstilling af 
vore klimatiske Forhold. Kartets tekniske Udførelse 
er ypperlig; den skyldes ogsaa et for sine smagfulde 
Arbeider bekjendt tysk Institut. Kartet fortjener 
Udbredelse ogsaa udenfor Skolerne. Det gaar vel 
mange som Anmelderen, at de, om de end har andre 
Norgeskarter, dog ikke kan modstaa Lysten til at 
kjøbe ogsaa dette smukke, instruktive og dertil saa 
billige Kart. RA 
Axel Johannesen: Om DPrøvtygning hos 
Mennesket. (Sep.-Aftr. af N. Mag. f. Lægevid. 
XV Bind) dEN Pag. 183310) 
Dr. Johannesen beskriver i ovennævnte |Af- 
handling et Tilfælde af denne sjeldne og forunderlige 
Sygelighed, det første offentliggjorte skandinaviske. 
Patienten var en kraftig, velbygget, intelligent 2Taarig 
Mand, dygtig og udholdende i alle Idrætter, fornem- 
melig Sprang og Løb, og med udpræget Forkjærlig- 
hed for Bær og Frugter, hvoraf han kan fortære 
litervis ad Gangen. Fra 3 Aars Alderen har han 
»drøvtygget*. Han spiser meget og hurtig og tyg- 
ger Maden daarlig. 5—15 Minutter efter Maaltidet 
vender den spiste Føde tilbage til Munden, aldeles 
uvilkaarlig og uden nogensomhelst Anstrengelse fra 
hans Side, dels som en fastere, dels som en blødere 
p Tygge*, der da underkastes en fornyet og grundi- 
ke) 
112 
gere Tygning, hvorunder han føler et betydelgt 
Velvære og først da ligesom ,nyder sin Mad*. Dette 
staar paa en '/l1 Time. Ved Forsøg paa at under- 
trykke ,Drøvtygningen* faar han Smerter; Forsøg 
paa at fremkalde den vilkaarlig mislykkes fuldstændig. 
Under stærk Smdsbevægelse drøvtygger han ikke. 
Han kaster aldrig op. Ved nøtagtig Undersøgelse af 
Fordøielsesorganerne fandtes disse i Orden. — Drøv- 
tygning hos Mennesket er først beskrevet af den 
berømte paduanske Anatom Fabricius ab Aqva- 
pendente (omkring Aar 1600), der havde iagttaget 
den hos en Munk, som i Panden havde > Horn, og 
hos en Adelsmand, hvis Fader ligeledes havde Horn 
i Panden. At Aarsagen til Lidelsen søgtes i et vist 
Forhold til drøvtyggende Dyr var derfor ganske na- 
turlig i en Tid, der var saa tilbøielig til Mysticisme. 
Det varede dog ikke længe før slige taabelige Me- 
ninger blev forladte; de nyere Tider har forsøgt at 
bringe Forklaringen af Menneskets Drøvtygning ind 
under Theorierne for Dyrets og har væsentlig søgt 
den i Mavens og Spiserørets sygelige Bevægelser. 
Af Forfatterens indgaaende Fremstilling synes det 
dog at fremgaa, at den endelige Aarsag maa blive 
at søge i en egen Anordning af de Hjernecentrer, 
der styrer Aandedrættet, Fordøielsen og Brækningen, 
og at dens Studium rettest bør henlægges til den 
sammenlignende Anatomi og til Nervefysiologien. 
Kosmos. Møde 7 Mai 1885. — Hr. Krafft holdt 
Foredrag om enkelte Dele af Fotografien; dette fin- 
des refereret i forr. No. af dette Blad. — Hr. Schroe- 
ter gav nogle Meddelelser vedrørende Spørgsmaalet, 
om Soldiametren er variabel. Der omtaltes de ita- 
lienske Astronomers Arbeider og mere indgaaende 
Rosa's Kritik af alle Observationer af Soldiametren i 
Tidsrummet 1750—1870; Værdien for Diametren efter 
hans Undersøgelse er 961”.08. 
Møde 5 Juni 1885. — Hr. Tromholt meddelte 
om sit Besøg paa Øen Hveen, fremviste Fotografier 
af Resterne af Uranienborg og Stjerneborg og gav en 
kort Udsigt over Tycho Brahes Liv. 
I næste Maaned udkommer 
s Naturen**. 
nummer. 
intet Nummer af 
I September vil udkomme et Dobbelt- 
Abonnement paa ,,Naturen* modtages ved alle 
Postanstalter i Norge, Sverige og Danmark samt hos 
alle Boghandlere. 
Pris I Kr. Kvartalet; Porto IO Øre. 
Hovedkommissionær: Grøndahl & Søns Bog- 
handel, Kristiania, til hvem alt Ekspeditionen ved- 
kommende bedes adresseret. 
Indhold: Prof. Schiibeler: Bidrag til Kultur- 
planternes Historie. VII. Tulipan. IV. Hvid Dilie. 
V. Safran. — Hesselberg: Norges Klima (med 3 Fig. 
Forts.). — Reusch: Apatit ved Stavanger. (Med Fig). 
— Tromholt: Kuriøse Nordlysafbildninger. (Med 2 Fig.). 
— Reusch: Jordskjælvet paa Nordfjordeid d. 13de Juni 
1883. — Mindre Meddelelser: (Jordbundens Indflydelse 
paa den atmosfæriske Lufts Temperatur; Jordskjælv % 
Spanien; Reusch: Ft mærkeligt guldrigt Fjeld å Austra- 
lien; Reusch: Jordskjælvene å Syd-Spanien 1884; A. 
Jørgensen: Em lagttagelse angaaende Violinen). — Lit- 
teratur. — Forhandlinger Kosmos. , 
Kristiania. Grøndahl & Søns Bogtrykkeri. 
