TRÆNEN I NORDLAND 
Et illustreret 
Maanedsskrift for populer Naturvidenskab, udgivet af 
Carl Krafft, cand. philos. 
No. 8-9 | August—sSeptember 135. | 9de 
Norges Klima. | Temperaturens Perioder. 
Fr | 
Af Karl Hesselberg. I Jordens dobbelte Bevægelse om Solen med- 
| fører en tilsvarende dobbelt Bevægelse i de kli- 
Temperaturforholdene. matologiske Elementer og 1 udpræget Grad i 
3 I. Luftens Temperatur. Temperaturens (rang. Den har en daglig og 
Indledningsvis er omtalt den betydningsfulde 
Rolle Fordelingen af Land- og Vandmasser spil- 
ler i klimatisk Henseende. Langs Norges Kyst 
stryger en mægtig sydvestlig Varmtvandsstrøm, 
der i paafaldende Grad mildner Luften hele 
Landet over, men særlig dog Kystegnene. Paa 
den anden Side ligger Norge langt imod Nord. 
Denne Beliggenhed giver sig tilkjende i en til- 
trods for det varme Havs Nærhed ret følelig 
Vinterkulde i Indlandet. Der forefindes et ud- 
præget Kystklima Side om Side med et ligesaa 
udpræget Indlandsklima, en Omstændighed der 
medfører en betydelig Foranderlighed i Vejrfor- 
holdene i Almindelighed som i Temperaturfor- 
holdene i Særdeleshed. De enkelte Dages og 
Maaneders som de enkelte Aars Middeltempera- 
turer afviger ofte betydelig fra de af disse Vekslin- 
ger uafhængige Normaltemperaturer. Dette vi- 
ser sig 1 de store Værdier, Amplituderne naar. 
den har en aarlig Periode. 
Temperaturens daglige Periode ud- 
ledes af hyppige lagttagelser i Døgnets Løb, 
anstillede med bestemte Mellemrum, i Regelen 
hver Time — timevise Observationer.  Fore- 
ligger saadanne for f. Eks. en Maaned, kan man 
af dem beregne Temperaturens midlere daglige 
Periode for denne Maaned ved at tage det 
arithmetiske Middeltal af samtlige Dages Tem- 
peraturværdier for samme Klokkeslet. Man er- 
holder paa denne Maade 24 Timemedier, der 
viser, hvorledes Temperaturen gjennemsnitlig har 
bevæget sig i Døgnets Løb 1 vedkommende 
Maaned. Og saaledes for hver af Aarets Maa- 
neder. En enkelt Aargang giver dog selvfølge- 
lig kun højst ufuldkomne Timenormaler. Der 
udkræves Aarrækkers lagttagelser for at bringe 
disse Fuldkommenheden saa nær som muligt. 
Imidlertid hjælper man sig i Mangel af tilstræk- 
kelige OQbservationer ganske smukt ved en kun- 
