Eks. i Januar op i! henved 509, medens den i 
Juli blot er opimod 830". Paa Ona Fyr er den 
i Januar derimod blot vel 189, medens den i 
Juli er 220, 
Døgns-, Maaneds- og Aarsmedier. 
Døgnets Middeltemperatur bestem- 
mes paalideligst ved at tage det arithmetiske 
Middel af samtlige Døgnets 24 Timeobservatio- 
ner. Imidlertid kan man ogsaa bestemme samme 
med tilstrækkelig Nøjagtighed ved et mindre 
Antal daglige Observationer, saafremt man kjen- 
der Temperaturens daglige Periode paa vedkom- 
ende Sted, og det ikke gjælder at bestemme 
Middeltemperaturen for et enkelt Døgn (thi da 
kan Usikkerheden blive temmelig stor), men for 
en Række af Døgn f. Eks. for en hel Maaned. 
Den daglige Periode fortæller os jo ligetil, hvor 
meget Temperaturen til enhver Tid af Døgnet 
afviger fra Døgnsmediet, og disse Afvigelser 
reducerer da, anbragte ved den enkelte Obser- 
vation, uden videre denne til Døgnsmedium. Jo 
flere Tagttagelser man har i Døgnets Løb, desto 
større Sikkerhed opnaaes selvfølgelig. Det er 
imidlertid af Vigtighed, at man henlægger sine 
Observationer til Tider af Døgnet, da Tempera- 
turen i Gjennemsnit afviger det mindst mulige fra 
Medium, altsaa især til Morgen- og Aftentimerne. 
Man søger almindeligvis at vælge sine Tidskom- 
binationer saaledes, at der mmgen eller næsten 
ingen Korrektion behøver at anbringes. Saale- 
des gaaes frem hertillands. Paa de norske Sta- 
tioner observeres Temperaturen Kl. 8 Morgen, 
Kl. 2 Eft., Kl. 8 Aften samt Nattens Minimum- 
temperatur.  Middeltallet af disse 4 Observatio- 
ner giver temmelig præcist Døgnets Middeltem- 
peratur, uden at nogen Reduktion behøver av 
finde Sted. For de ældre Aarrækker før Mini- 
mumthermometrets Indførelse paa vore Stationer 
(1875), har Middeltemperaturen maattet bereg- 
nes som Middeltallet af Observationerne Kl. 8 
Morgen og Kl. 8 Aften med Tillæg af den 
Korrektion, der for hver enkelt Station reduce- 
rer dette til Medium. Den nu brugelige Frem- 
gangsmaade med Minimumtemperaturen strækker 
imidlertid ikke til, naar vi kommer ind i Mør- 
ketiden nordpaa, da den daglige Periode for- 
svinder; thi Formelen er jo netop baseret paa 
denne. Det har derfor været nødvendigt for 
Stationerne nordenfor Trondhjem at anvende en 
noget anden Fremgangsmaade. Med Dagens Af- 
tagen i Længde vil Natteminimum faa en ufor- 
holdsmæssig Indflydelse paa Døgnsmediet, hvor- 
for dette har maattet gives en nordover og fra 
Sommer til Vinter aftagende Vægt. Denne er 
udledet af Polarstationens timevise Observationer 
for Altens Vedkommende og herfra er den udledet 
ved grafisk Interpolation sydover til Trondhjem, 
hvor Minimum er givet fuld Vægt. —Nordenfor 
116 
69 Graders Bredde faar Minimumtemperaturen 
i Vintermaanederne ingen Vægt. 
Af Kristiania Observatoriums Observationer 
er Døgnets Middeltemperatur udledet af de 5 
Dagobservationer med forskjellig Vægt og her- 
til føjet en Korrektion udledet af de timevise 
Observationer. 
Maanedernes Middeltemperatur fin- 
des ligetil ved at tage Medium af hver Maaneds 
samtlige Døgnsmedier. Tildisse knytter sig for 
en bestemt Tid den største Interesse, da det 
enkelte Døgns Medium kan variere saa stærkt 
fra Dag til Dag, at det ikke giver noget be- 
stemt Indtryk af Temperaturforholdene til en 
vis Tid af et vist Aar. 
Aarets Middeltemperatur er man kom- 
met overens om at beregne som Middel af de 
12 Maanedsmedier. Dette er jo ikke ganske 
korrekt, da Maane Ismedierne skulde været givne 
Vægt efter Maanedernes Dagantal; men Forskjel- 
len bliver saa ubetydelig, at man sætter sig ud 
over denne Uregelmæssighed. 
Normale Døgns-, Maaneds- og Aars- 
medier udledes som Middeltal af de tilsvarende 
Medier for en længere Aarrække. For de Sta- 
tioners Vedkommende, hvor Rækkerne er for 
korte til, at de enkelte Aars Uregelmæssigheder 
kan udjevnes paa denne Maade, maa man, som 
indledningsvis omtalt, reducere sime Medier til 
Normal ved Sammenligning med de samtidige 
Tagttagelser paa de nærmest liggende Stationer 
med længere Rækker, idet en Undersøgelse af 
Temperaturens Gang paa nærliggende Steder 
lærer os, at denne, allermest for lidt længere 
Tidsrum, bevæger sig i samme Retning over 
større Strækninger. De almindeligt virkende 
Aarsager, der fremkalder dem, har dog ikke 
overalt ligestor Virkning. Dette fremgaar af 
Forskjelligheden i Temperaturens aarlige Ampli- 
tude selv paa nær hinanden liggende Steder. 
Korrektionerne for Reduktion til Normal maa 
følgelig multipliceres med en Koefficient, der 
udtrykker Forholdet mellem Stationens og Hoved- 
stationens aarlige Amplituder. 
Normaltemperaturerne i Norge har blot for 
2 Stationers Vedkommende, Kristiania og Vardø, 
kunnet beregnes umiddelbart som Midler af de 
foreliggende Observationer. I Kristiania haves 
45 og i Vardø 42*) Aars Observationer. Ved 
Hjælp af disse 2 Hovedstationer er dernæst 
Normaltemperaturer udledet for de mellemlig- 
gende Stationer, der har de længste Rækker, 
nemlig Sandøsund, Mandal, Skudesnes, Bergen, 
Aalesund og Kristiansund med 22aarige Rækker, 
Dovre med 19, Villa med 16, Bodø med 15 og 
Andenes med 16 Aars Iagttagelser. Tilslut er 
*) I Vardø foreligger nemlig en Del ældre lagtta- 
gelser anstillede for den russiske Stats Regning 
af derboende rassiske Konsuler. 
