Tab. 5 
5) - ER 3) GE 
log eå| Ea 
ES IERSV å |HES 
ra 25 OP Oo |2å2 
[9] = S [3 S å 
pe 3 am] Ag 
0 0 0 0 
Røros 923.2| -44.3| 29.41 73.7 | 197 
Tønset . 20.2 | -43:7| 28.1 | 71.8 | 186 
Dovre 21.4 | -31.8| 28.91 60.7 | 186 
Granhejm . 24.91 -36.2| 27.6 163.8| 168 
Valle. 19.1 | -32.0| 27.2 |59.2| 145 
Hole . 24.8 | -33.3| 30.5 | 63.8 | 148 
Eidsvold å å 22,2 | -34.1| 28.01 62.1 | 155 
Bir des Gr 25.8 | -36.7| 29.6 |66.3| 160 
Elverum 25.1 | -39.8| 29.2 169.0| 165 
Kristiania . 21.6 | -26.4| 32.2 58.6 | 132 
Sandøsund. 19.1 | -20.5| 29.7 |50.2| 108 
Torungen . 17.41 -20.2| 27.2 147,41 87 
Oxø . 16.0 | -17.0| 25.2 42.2 | 62 
Mandal . 16.0 | -18.4| 30.8 49.2 | 77 
* Lindesnes . | 15.0| -14.1| 25.5 139,61 24 
Lister 15,1 | -15.4| 25.61 41,0 97 
Skudesnes . | 13:31 -14:2| 28.1 1493 (UV) 
Udsire I 12.7 | -10:8| 247 35.5 0 
Ullensvang. 115.6| -16.1| 27.0143.1| 72 
Bergen . | 14.2 | -13.8| 30.21440| 0 
Hellisø . 19.3 | -10.8| 27.8138.6| 0 
Leirdal . 18.2.| -19.4| 31.0150.4| 117 
Sogndal 18:2 | -16.6| 81.51 48.1 | 118 
Flesje . 15.8 | -14.0| 31.0145.0| 80 
Aalhus . 16.4 | -21.8| 31.8|53.6| 100 
Florø 13.0 | -11.9| 26.8 | 38.7 (0) 
Dommesten 13.7| -14.0| 26.4|40.4| 28 
Tonning 15.9 | -18.6| 27.0 | 45.6 | 115 
Aalesund 11.8| -10.4| 25.3 | 35.7 (0) 
Ona 11.0| -9.2| 24.0133.2| 0 
Kristiansund . 13.0 | -14.6| 29.4 | 44.0 (0) 
VYtterøen 16.9 | -19.6| 29.41|49.0 | 133 
Nordli 21.5 | -34.6| 29.0163.6| 185 
Villa . 14.6 | -22.7| 30.2 | 52.9 94 
Prestø 14.5 | -20.2| 27.21 47.4| 76 
Brønø 14,8 | -18.0| 30.5 | 48.5 | 110 
Ranen 18.6 | -22.8| 28.8 | 51.6 | 154 
Bodø. 15.9 | -16.4| 27.8 |44.2 | 110 
Røst . . 11.7 | -14.8| 20.0 |34.8| 54 
Lødingen 16.4| -16.2| 28.4 | 44.6 | 150 
Fagernes 17.8 | -18.6' 27.0 | 45.6 | 160 
Andenes 14.2 | -15.4| 23.0|38:4| 142 
Tromsø. 15.9 | -17.5| 24.4|41.9| 168 
Alten 22.5 | -29.6| 29.5 59.1 | 180 
Kistrand 19.4 | -22.6| 27.0|49.6 | 189 
Gjæsvær 15.8 -19.5| 26.9 | 46.4 179 
Vardø 16.1 | -21.6| 25.8 | 47.4 | 187 
Sydvaranger . . . +|25.2|| -40.2| 30:8|71.0| 201 
Karasjok 3005 -50.6| 28.7 179.3.| 207 
og Nat saaledes ogsaa mellem Sommer og Vin- 
ter. 
over. 
De højeste og laveste iagttagne Tempera- 
turer gjør i det hele taget ikke synderlig Krav 
paa Paalidelighed, da lagttagelsesrækkerne der- 
til er meget for korte, og Maksimumthermome- 
ter kun benyttes ved Kristiania Station; men 
det har dog sin store Interesse at se, hvilke 
Værdier der i det hele taget er iagttaget her- 
tillands. Yderværdierne er paa den ene Side 
32.2 Grads Varme i Kristiania og paa den an- 
Amplituderne tiltager ogsaa noget nord- 
den Side 50.6 Grads Kulde i Karasjok. Ræk- 
ken af Dage med Middeltemperaturer under 09 
taler for sig selv. Dagantallet aftager selvføl- 
gelig meget stærkt fra Indlandet mod Kysten, 
hvor paa mange Stationer den normale Tempe- 
ratur aldrig kommer under Nulpunktet. 
Tsothermkarter. 
Den bedste OQversigt over Temperaturens 
Fordeling over et Omraade faar man af Isotherm- 
karter — Karter hvorpaa er trukket Linjer 
(Isothermer) gjennem de Steder, hvor Tempe- 
raturen er den samme. Forholdene paa det en- 
kelte Sted har nemlig vistnok sin særskilte In- 
teresse, men man naar dog først frem til fuld 
Forstaaelse af dem ved at sammenligne dem 
med Omgivelserne, og heri ligger den uhyre For- 
del, som Isothermkarterne byder. Et saadant 
oversigtligt Billede af Temperaturens normale 
Fordeling over Norge og tilgrændsende Lande og 
Have til de forskjellige Tider af Aaret medde- 
ler vedføjede Isothermkarter for Januar, April, 
Juli og Oktober. 
Paa Karterne er Temperaturerne reducerede 
til Havet. Temperaturen aftager nemlig. opad 
og gjennemsnitlig ca. 19 for hver 185 m. 
Som ogsaa Karterne viser os, bestemmes 
Temperaturens Fordeling først og fremst af Be- 
liggenheden 1 Forhold til Land og Hav og der- 
næst 1 anden Række af Beliggenhed længere 
N eller S. I mindre Grad virker desuden for- 
skjellige lokale Forhold som en fri eller mde- 
klemt Beliggenhed, lokale Vindforhold, Nærhe- 
den af Sne- og Isansamlinger, af Indsøer m..m. 
I Vintermaanederne December, Januar 
og Februar følger Isothermerne (se Januarkar- 
tet) alle som en Kystretningen. Meget stærke 
Temperaturminima hviler over den skandinaviske 
Halvøs Indland og udvider sig især nordpaa 
mellem Ishavet, Hvidehavet og Bottenhavet til 
en meget stærk Kuldepol med Normaltempera- 
turer paa i December og Januar 16 og i Fe- 
bruar over 15 Graders Kulde (red. til Havet). 
Til denne indskandinaviske Kulderyg slutter saa 
Isothermerne sig ligeløbende og i tæt Række- 
følge d. e. med bratte om end jevne Overgange, 
udad mod Kysterne. De kommer derved for 
største Delen til at løbe i SSW—NNEI ig Ret- 
ning, idet de kun i Finmarken og langs Skage- 
rakskysten antager en E—Wlig Gang, ligeledes 
langs Kysten, hvis mindste Bugter og Frem- 
spring de følger ind og ud. Yderst paa Ky- 
sten naar den normale Temperatur selv midt- 
vinters op til 2—3 Graders Varme paa Vest- 
landet og 3—6 Graders Kulde i Finmarken. 
Paa Kysten er Temperaturerne lavest i Februar, 
i Indlandet derimod i December og Januar. 
Ude 1 Havet 1 W mellem Island og Norge 
skyder en Varmluttbølge sig op fra SW mod 
