thermerne gjennembryder samtlige Kystranden, 
de aabner sig mere, en Kuldekile trænger sig 
om end svag ned over den botniske Bugt, der 
endnu er islagt, Temperaturens Minimum over 
Finmarken er paa Vandring østerover — Vin- 
tersituationen opløses af Solstraalernes Varme. 
Medens Indlandstemperaturen i Finmarken nu er 
3 Grader under Frysepunktet er den langs Ky- 
sten der Nord ca. —10.5. Paa Vestlandet er 5 
og i Rørostrakten 1—2 Graders Varme. 
Overgangen fortsættes i Mai. Mange Tegn 
bebuder nu, at Sommeren er i Anmarsch. Den 
nordostgaaende Varmekile, der før har havt fast 
Tilhold ude i Havet, har nu lagt sig ind over 
Vestkysten, Kuldeminimum over Bottenhavet har 
trængt længere mod Syd. Over Landet gaar 
Isothermerne mest i E—Wlig Retning, og hist 
og her findes svage Antydninger til Dannelsen 
af partielle Indlands-Temperaturmaksima. —Iso- 
thermerne har nu aabnet sig betydelig, saa 
Temperaturen er forholdsvis jevn. Middeltempe- 
raturen er overalt over 0", i Finmarken saale- 
des 2—30, paa Sydkysten, hvor den er hpøjest, 
8—90. 
Juni er fordetmeste 
om end ikke ganske gjennemført. 
mum paa indtil 159 hviler over Indlandet. Det 
udvikler sig dog kraftigst over Sverige, men 
sender en Forgrening over det sydlige Norges 
Indland mod N, hvor det holder sig temmelig 
nært ud imod Kysten. I Finmarken udvider 
det sig atter. Mellem det norske og det sven- 
ske Maksimum sniger en Levning fra Vinteren 
i Form af en smal Kile med lavere Temperatur 
sig ned langs Halvøens Indre og bøjer tilslut 
ind i Sverige, hvor den kan forfølges lige ned 
til den 6lde Breddegrad. 'Temperaturovergan- 
gene er nu som i de følgende 2 Sommermaane- 
der igjen stærkere, Temperaturforskjellen mellem 
Kyst og Indland noget større. Kystens Tempe- 
ratur tiltager fra 69 i Finmarken til 18—149 
langs Sydkysten. 
Selv i Juli, der er den mest udprægede 
Sommermaaned, sidder dog en liden Snev igjen 
fra Vinteren midt inde paa Halvøen. Maane- 
den ligner i meget Juni. 'Temperaturens stør- 
ste Maksimum ligger i Norge over Indlandet 
søndenfjelds. Nordenfor Dovre slutter Isother- 
merne i Norge sig til et udpræget Temperatur- 
maksimum over Nord-Sverige. I det sydnorske 
Maksimum naar Temperaturen ved Havfladen 
op i 1795. Paa Skagerakskysten er den 166, 
paa Vestlandet ca. 13%, paa Finmarkens Kyst 
9—100. 
August har meget tilfælles med de 2 for- 
annævnte Sommermaaneder. Kun er Tempera- 
turen inde i Landet noget lavere. Maksimum 
naar - paa Østlandet 15%.5. Kuldeminimum i det 
indre er noget mere udviklet, idet det skyder 
sig fra Lofoten sydostover helt ned i Østersøen. 
iført Sommerdragt, 
Varmemaksi- 
121 
* 
Temperaturen er indenlands lidt lavere end 1 Juli, 
paa Kysterne derimod temmelig nær den samme. 
Med September begynder Temperaturfor- 
holdene atter at vende tilbage imod Vinteren. 
Af Indlandets Varmemaksima er nu blot Antyd- 
ninger tilbage, hvorimod en Kile med afkjølet 
Luft over Østfinmarken trænger ned langs den 
skandinaviske Halvøs Midte. De højeste Tem- 
peraturer følger Kysten. Ht svagt Varmemak- 
simum løfter sig en Smule op over den bot- 
niske Bugt. Paa Sydkysten er 12.5 Grads 
Varme; i det indre Finmarken 64. 
Oktober har et temmelig vinterligt Præg, 
om end Middeltemperaturerne endnu er ganske 
høje. Et større Kuldemaksimum med indtil 1.5 
Grads Kulde har lejret sig over det indre Fin- 
marken. Herfra skyder det kileformet ned over 
Halvøens Indre, hvor det afsluttes i et mindre 
Minimum paa 2 Graders Varme østenom Røros. 
Den vestlige Varmekile har igjen trukket sig 
ud i Havet, den østlige helt op i den botniske 
Bugt, længst Nord dog kun svagt. Maanedens 
højeste Temperatur er 89 langs Syd- og Vest- 
landets Kyst. Herfra aftager Kysttemperaturen 
til I —2 Grader i Finmarken. 
I November er Temperaturens Fordeling 
fuldstændig som 1 Marts. Indlandstemperatu- 
rerne er kun gjennemgaaende et Par Grader 
lavere, Kysttemperaturerne et Par Grader højere. 
Isothermerne kommer saaledes til at ligge meget 
tættere, følgende Kystens Retning. 
Hele 5 Maaneder (November—Marts) har 
vi altsaa en rent vinterlig Temperaturfordeling, 
medens ikke en eneste Maaned bærer et helt 
gjennemført Sommerpræg. En noksaa fuldstæn- 
dig Sommersituation foreligger dog i 3 Maane- 
der (Juni—August) især søndenfor Dovre og i 
Finmarken. De øvrige 4 Maaneder befinder sig 
paa Qvergangsstadier mellem Vinter og Sommer. 
Isothermkarter, hvor de normale Tempera- 
turer ikke er reducerede til Havfladen, fremby- 
der for Indlandets Vedkommende et adskillig 
mere broget Billede, idet Temperaturerne paa 
de højere og i meget forskjellig Højde liggende 
Landstationer foraarsager mange partielle Tem- 
peraturformationer, ligesom Overgangen mellem 
Indland og Kyst om Vinteren bliver brattere, 
Isothermerne tættere, om Sommeren omvendt. 
Isothermerne kommer paa en Maade til at re- 
præsentere Højden over Havet, til at blive en 
Slags Højdekurver. Materiale til Konstruktion 
af saadanne Karter foreligger i Tab. 4. 
Isothermkarter for en enkelt Maaned af et 
enkelt Aar frembyder i Regelen temmelig nær 
samme Billede som de ovenfor beskrevne. I 
Betragtning af Norges Beliggenhed mellem et 
stort, opvarmet Verdenshav i W og et udstrakt 
Kontinent 1 E, og af at Indflydelsen fra den 
ene Kant kan være den dominerende en Gang 
fra den anden en anden Gang, kommer Tempe- 
