om Røros, Tønset og Dovre; men man kan uden 
stor Dristighed paastaa, at det samme gjælder 
store Partier at Indlandet saavel i den sydligste 
som uden Tvivl ogsaa i den nordligste Del af 
Norge, 1 lidt større Højder over Havet. De 
lavereliggende Landstationer, Granhejm, Birid 
og Eidsvold, kan gjøre Regning paa at være fri 
Frost i et Par Maaneder. I Ullensvang har 
ikke været iagttaget Temperaturer under 09 i 
Mai og paa en Række Kyststationer ikke i Sep- 
tember. 
Frostdage atter raskt imod Vinteren. 
merne viser en smuk Gang fra de højest som 
fra de inderst og som fra de nordligst liggende 
Stationer med 225—-230 Frostdage i Aaret til 
de yderste og sydligere beliggende Kyststatio- 
ner, der kun har gjennemsnitlig 65—70 aarlige 
Frostdage. 
Aarssum- 
II. Havoverfladens Temperatur. 
Naar jeg her tænker at gjøre denne til 
Gjenstand for nogle Bemærkninger, er det for- 
nemmelig paa Grund af den store Betydning, 
Temperaturen 1 Havet har for "Temperaturfor- 
holdene paa Land. Det er imidlertid selvsagt, 
at Temperaturen 1 Havets Overflade lige under 
Land og maaske paa meget grunde Steder er 
underkastet mange Tilfældigheder, saaledes at 
Berettigelsen til herfra at uddrage Slutninger 
med Hensyn til Temperaturforholdene paa Land 
kan synes noget tvivlsom. En ganske anden 
Betydning og Interesse vilde det jo have gjen- 
Udover Høsten tiltager Antallet af 
123 
| 
meteorologiske Instituts Oprettelse været noteret 
I og tildels 2 Gange daglig paa Fyrstationerne. 
iagttagelsesrækkerne kommer saaledes til at om- 
fatte indtil 15 Aar, et Tidsrum, der for et saa 
lidet bevægeligt Element maa antages at lede 
til gode Resultater. 
Ligesom Aarsagerne til Luftens og Vandets 
Temperaturvekslinger er de samme, saaledes 
maa ogsaa Virknmgerne blive omtrent ens. 
Havoverfladense Temperatur maa have sin dag- 
lige og sin aarlige Periode ligesom Lufttempe- 
raturen har sine, blot noget modificerede paa 
Grund af Havvandets mindre Modtagelighed for 
Temperaturvekslinger. Den paatageligste Følge 
heraf bliver den, at saavel den daglige som den 
aarlige Amplitude bliver meget mindre, epdvi- 
dere kommer Tiderne for Indtræden af højeste 
og laveste Temperatur (saavel Døgnets som 
Aarets) til at blive noget forsinkede sammenlig- 
nede med Lufttemperatureus. 
Den daglige Periode savnes der lagt- 
tagelser til at kunne bestemme. Kun saameget 
kan siges, at den er meget liden undtagen paa 
meget grunde Steder, hvor Luftens Temperatur 
kan øve en større Paavirkning. Den har sit 
Maksimum et Par Timer over Middag og sit 
Minimum noget efter Solopgang. 
Den aarlige Periode er derimod godt 
bestemt med de i Tab. 7 meddelte Maaneds- 
medier. ; 
Grafisk fremstillede tager de sig saaledes 
ud : 
nem en Fremstilling af Temperaturforholdene | 
ude paa Havet 1 større og mindre Dybder at | 53 
godtgjøre ikke alene Tilstedeværelsen af en nord- | 
ostgaaende varm Strøm 1 Nordatlanterhavet. 16 
men ogsaa dennes Styrke, Udstrækning og an- 
tagelige Virkning. Hertil haves ogsaa nu et X 
fortrinligt Materiale i de under den mnorske 2 
Nordhavsekspedition af Prof. Dr. Mohn an- 
stillede Iagttagelser. Da dette imidlertid ligger å 
ganske udenfor Rammen af nærværende Frem- 8 
stilling, maa jeg indskrænke mig til en kortfat- 
tet Redegjørelse for Resultaterne af de paa de E 
meteorologiske Stationer, hvor Havoverfladens 1 
Temperatur maales (Fyrstationerne), anstillede 
Tagttagelser. R 
Havoverfladens Temperatur har siden det 0 
Tab. 7. 
Pee ER 
DEN | | 4 | POE Ea 
Torungen øse ea eee PE ØP ØP 
Lindesnes AS  F8 3.1 DI TS UADY NAS AST EST Ti 8.2 BS| 817 
Udsire se 0 0 00 eo BON Al 2981 HØL EGAN AAN AØN AGØT BEN SAN GAN 90 
Jsøllngør Vee nt Mee HBØL LGØ1 251 BSI FØL DAN TØI NSØN 184 MLONT EV GT EG 
mo... 00060” | ØL 481 401 Bl GÅ OS HEN ISO BGAMOSV Øl HØK E50 
Prssiø. 0 0 6 0 0000 | 29) NN 2Ø1 SSI FONN OM 180| 120] 108 78| 48 2.7 | 6.6 
Andenes . Å OSI OI B3| HESØJ| SHI NOG LON E7| BØ| SØL LØV 209 
