Ret til at indstævne den for Politiet: thi jeg 
havde jo betalt min Kontingent forud. Vandet 
i Røret begyndte pludselig at stige, fuldstændig 
bedækket med brunt Skum, og faa Øjeblikke 
efter for der ud af Hullet en larmende, vældig 
Straale af grusblandet Vand, saa tyk som Røret, 
saa høj som et Kirketaarn. Nye og atter nye 
Masser fulgte efter, hele Neg af sorte Vand- 
straaler steg som Raketter 1 Vejret. I fem 
Mimuter vedblev dette Spil; Stokkr syntes at 
have slugt en hel Mudderprams Indhold, som 
den nu øylpede op. Mange af Straalekastene 
naaede 100 Fods Højde, enkelte gik vistnok 
endog 150 Fod i Vejret. Var dette Skuespil 
egentlig smukt? Nej, mere løjerligt; mere komisk 
end storartet. Det eneste virkelig smukke og 
imponerende var den storartede Udvikling af 
hvide Dampe, der ledsagede Udbruddet. I de 
følgende 5 Minuter fortsatte Strokkr med lavere 
Udbrud til omtrent 10 Fods Højde. Derefter 
vedblev den i mindst en Time at opkaste tynde, 
grusblandede Vandstraaler til Rørets Munding 
eller lidt højere, stadig under stærk Damp- 
udvikling, saa at det var umuligt at se ned i 
Røret, hvor Vandet rimeligvis var sunket langt 
under sit sædvanlige Niveau. 
Saaledes opnaaede jeg dog at se den ene 
af Foenens Heroer gjøre sine Kunster. Det var 
maaske Tandpinens Skyld, naar det forekom 
mig, at den hele Komedie var en noget tarvelig 
Præstation af et , Verdensvidunder* at være, og 
at jeg syntes mere at staa foran et barnagtigt 
Legeverk end ligeoverfor Aabenbarelsen af mæg- 
tige Naturkræfter. 
Efter endnu at have drukket Kaffe 1 Laug, 
fortsatte jeg Kl. 117/> min Vej Syd paa, glad 
over endelig at have Geysirvæsei et bag mig. 
Bømmeløens Guldgruber 1885. 
Af Hans Reusch. 
s Naturen* indeholdt i Mai 1883 de første 
Oplysninger, der saavidt vides offentlig er frem- 
komne om den senere saa bekjendte Oscarsgrube 
eller Storhaugens Grube, som den dengang kaldtes. 
I forrige Aars Oktoberhefte gaves en Del videre 
Meddelelser 
Distrikt, som da var fundet at strække sig be- 
om Forholdene i det guldførende 
tydelig videre end fra først af antaget. Denne 
har Forfatter et Par 
Uger opholdt sig i Grubedistriktet for at op- 
Sommer nærværende 1 
tage et geologisk Kart. Dette og ledsagende 
Beskrivelse, til hvis Offentliggjørelse det Offent- 
lige har bevilget Midler, vil senere udkomme. 
Imidlertid har jeg troet, det kunde være af In- 
teresse, straks at give nogle Meddelelser om 
Forholdene paa Bømmeløen, idet foreløbig bort- 
sees fra den mere videnskabelige Side af The- 
maet. 
Oscarkompagniets  Grubedrift. TI ,Stor- 
haugens Grube* opdagedes Guldet som bekjendt 
for anden Gang paa Bømmeløen, efterat det 
første 19 Aar ældre Fund var gaaet upaaagtet 
hen; Grubens Eiere henvendte sig først baade 
her og der til Norske, som man kunde tænke 
interesserede sig for Grubedrift; men forgjæves. 
Forekomsten i 
Selskab. 
Dette har Fortjenesten af at have sat en tem- 
En Undskyldning 
at man hos os viste Betænkelighed lige- 
at 
Guldforekomster var : oget, som man kun kjendte 
lidet til. Guldforekomster 
noget meget sjeldent i Europa, men netop derfor 
Dernæst kom, som man ved, 
Hænderne paa ovennævnte engelske 
melig storartet Drift igang. 
for, 
overfor det nye Foretagende, turde være, 
er jo overhovedet 
har Fundet paa Bømmeløen, uanseet dets prak- 
tiske Værd, særdeles Interesse for Geologer og 
Grubemænd. 
OQscarkompagniet bearbeider nu to nærlig- 
gende Forekomster: Oscars og Daw's (udtales 
Daa's) Gang. De geologiske Forhold er mærk- 
værdige. En gabbroagtig Sten indeslutter under- 
ordnede Partier af en skifret Bergart, der igjen 
er indvævet med Aarer og opfyldt med uregel- 
mæssige Klumper af Kvarts. Umiddelbart i dette 
Mineral og i Skiferen indved det sidder Guldet. 
Oscargrubens Skifer hælder omkring 420 mod 
NV, man er kommet omtrent 50 m. ned i skraa 
Retning; det kvartsførende Skiferparti har man 
fundet at være i Gjennemsnit 2 m. tykt, i Maxi- 
mum 8 m. TI Strøgretning er det forfulgt om- 
trent 50 m. I Gjennemsnit kan Gangen siges 
at holde 6 Gram Guld pr. Ton (1000 Kilo). 
af den med Kvartsaarer gjennemvævede Skifer. 
Bt Gram Guld koster Kr. 2.40. I hver Kubik- 
meter guldholdig Sten har man altsaa faaet for 
omtrent 36 Kroner Guld. 
omtrent for tre Maaneder siden har begyndt at 
En Gang, som man 
bearbeide, er den anden af de ovennævnte. 
Denne saakaldte Daws Gang (i Øst for ,Hauge- 
sundsgangen*) staar vertikalt og er let at be- 
arbeide. Den guldholdige Blanding af Kvarts 
og Skifer her er i Gjennemsnit omtrent 50 
cm. bred og har ydet mellem 8 og 24, i Gjen- 
