nemsnit 14 Gram Guld per Ton; hver Kubik- 
meter Sten har altsaa givet for omtrent 83 
Kroner Guld. I det hele har Driften i de tre 
Maaneder, den har fundet Sted, leveret Guld 
for omtrent 8000 Kroner; omtrent Halvdelen 
heraf medgik til Minering (6 Minerere), Tansport 
og Guldets Udvinding af Stenen. For dem, som 
interesserer sig for disse praktiske Ting, kan 
tilføies, at Mineringen (Strosning) kostede 2"/» 
Kr. pr. Kubikmeter, og at Udvindingen af Guldet 
kostede omtrent 3 Kr. for hver Ton Sten. De 
her gjorte Meddelelser skyldes Oplysninger, som 
Direktøren, Hr. John Daw jun., med forekom- 
mende Velvilje har meddelt. OQscarkompagniets 
Drift paa Bømmeløen maa siges at have vist, at 
der gives Guldforekomster, hvis Drift kan være 
lønnende; men Forfatteren maa fremdeles fast- 
holde, hvad tidligere er sagt: Forholdene er, 
efter hvad der hidtil er fremfundet, ikke stor- 
artede. Man kan haabe, at de bedre Forekomster, 
naar de erholdtes for en maadelig Kjøbesum og 
drives økonomisk, vil kunne yde et rimeligt Ud- 
bytte. Saameget kan man vente, men ikke mere. 
Oscarkompagmiets Stampeværk. —Maaden, 
hvorpaa Guldet vindes af Stenen, er temmelig 
ligetil. Først knuses den til fint Pulver, dette 
sker ved Hjælp af tunge Jernstødere, der drives 
med Damp. Det er stærke Kræfter, som her 
er i Virksomhed; staar man indved Stampene, 
overdøver deres Larm enhver anden Lyd; Jorden 
ryster. ,Morterne* gjennemstrømmes af Vand, 
som stadig fører det fine Stenstøv med sig. 
For at opsamle Guldet, benytter man Kviksølv. 
Guldet har nemlig den Egenskab, at straks det 
kommer i Berørelse med Kviksølv, opløses det 
af dette til en mere eller mindre deigagtig Masse. 
Det meste Guld opfanges allerede i ,Morterne*, 
Det 
guldholdige Kviksølv lægger sig paa Siderne. 
idet man stadig har Kviksølv op i dem. 
Slamstrømmen, som rinder fra Stamperne, lader 
man gaa over Kar fulde af Kviksølv og over 
Kobberplader indgnede med Kviksølv; herved 
Guldholdig Svovl- 
og Kobberkis, som ogsaa indeholdes i Kvartsen, 
faar man Resten af Guldet. 
samles dels ved at Slammet løber over loddent 
Klæde, hvorved de tunge Ertsstene bliver lig- 
gende igjen mellem Tøiets Haar, dels ved at 
lade det synke til Buuds i Beholdere, som Slam- 
strømmen langsomt gjennemløber. Naar man har 
faaet en tilstrækkelig Portion af det guldholdige 
135 
| 
| 
| 
Herved gaar Kviksølvet 
et 
en 
Kviksølv ophedes den 
igjen 1 
man faar Guldet igjen som 
s Forlag*), og 
Masse. 
Ved Smeltning erholder man af denne Barrer, 
væk (det opfanges 
porøs 
der gjøres i Størrelse omtrent som Cigarer. 
De norske Grubeselskaber. Nordmændene 
har ikke ladet det mangle paa at danne Guld- 
grubekompagnier.  Meddeleren kjender til føl- 
gende: 
I Kristiania: Bømmeløens forenede Grubekom- 
pagnier. 
Kristiania Bømmeløselskab. 
Markepladsens Interessentskab. 
3jerke m. FI. 
I Bergen: Bergens Bergværkselskab. 
Bømmeløens norske Grubekom- 
pagni. 
Det vestlandske G(rubeselskab. 
Buch m. Fl. 
N. Berg m. FI. 
Jørgensen m. FI. 
Melvig m. FI. 
Haugesunds  Guldgrubekompagni. 
I Stavanger: 
I Haugesund: 
Flere Selskaber, hvori J Jonassen 
er Hoveddeltager. 
Reitan m. FI. 
Langesæter m. FI. 
Foruden disse er der sandsynligvis adskii- 
lige andre; desuden er mangfoldige Skjærp op- 
tagne af enkelte Personer. Som man ser, er 
Intet- 
steds er man kommet saa langt, at der er begyndt 
vore Kræfter desværre meget spredte. 
planmæssig Grubedrift; der har hidtil kun været 
Et Par af 
disse, som har været forholdsvis vidt førte, har 
gjort nogle faa Forsøgsarbeider. 
for saavidt været af Betydning, som de har vist, 
at flere af Bømmeløens guldførende Gange uagtet 
de, hvad Bergarter o. s. v. angaar, ser lovende ud, 
alligevel ikke er lønnende. Paa den anden Side 
er det glædeligt, at der er fremfundet flere nye 
Forekomster, der maa betegnes som lovende. 
Guld er i det Hele paavist 12—14 Steder. 
En Kvartsgangs Guldholdighed lader sig 
Man kan 
høre, at Skjærperne priser Kvarts eller Skifer 
desværre ikke bedømme af det ydre. 
af det eller det Udseende som ,.den rette Sort"; 
men disse Formodninger holder ikke Stik. Heller 
ikke fra Guldfelter udenlands har man kunnet 
anføre noget andet Kjendetegn paa de guldrige 
(ange uden netop det, ,at de indeholder meget 
