Brunchorst: Zur Frage nach der sogenannten 
Galvanotropismus. — (Botanisches 
Centralblatt 1885 no. 33). 
Ueber die Knollchenbildungen an 
den Wurzelm der Leguminosen. 
(Berichte d. Deutschen bot. Ges. 
1885 Heft 6). 
Det første af disse Arbeider behandler et Emne, 
som Hr. Brunchorst allerede før har offentliggjort 
en Undersøgelse over, nemlig de Krumninger Rødder 
udfører, naar de voxer i Vand hvorigjennem gaar en 
elektrisk Strøm. Dette Brunchorsts første Arbeide 
over Emnet foranledigede Prof. Rischawi i Odessa 
til ogsaa at undersøge Sagen. Rischawi kom til de 
samme faktiske Resultater som Brunchorst, men mente | 
paa Grund af nye Forsøg at maatte opstille en ganske 
ny Theori for den galvanotropiske Krumning, en 
Theori rent forskjellig fra den, Brunchorst 1 sit Ar- 
Det nye Arbeide fra Brunchorst 
Han 
viser ved nye Forsøg at R.'s Forklaring er fuldstændig 
beide havde antaget. 
retter sig mod Rischawis Arbeide og Theori. 
umulig, medens de staar i bedste Qverensstemmelse 
med B.'s egen Theori, som ved dem støttes meget 
og synes utvivlsomt rigtig. 
Det andet Arbeide behandler nogle Dannelser, 
som skal findes paa Rødderne af saagodtsom alle 
Det er en ,foreløbig Meddelelse* i 
hvilken et større først om længere Tid udkommende 
Bæleplanter. 
Arbeide anmeldes, men er tiltrods derfor temmelig 
omfangsrigt og indeholder særdeles interessante Med- 
delelser, som giver den første fuldt ud tilfredsstillende 
Forklaring af de nævnte Dannelsers Natur; et Spørgs- 
maal som efter hvad der kan sees af Arbeidet, alle- 
rede længe har beskjæftiget Botanikere og Plante- 
fysiologer.  OQgsaa for det videnskabelige Landbrug, 
den praktiske Gren af Plantefysiologien, er Arbeidet 
Bælgplanterne (f. Ex. Kløver, 
Vikke, Lupiner) har jo stor Betydning som Fodervæxter. 
af særlig Interesse. 
Man har længe vidst, at de forholdt sig paa en gauske 
eiendommelg Maade m. H. t. til Ernæring. Man 
udtrykte dette ved at sige, at de var i særlig Grad 
» kvælstofassimilerende* Planter, uden at man vidste, 
hvori denne ,.Kvælstofassimilation* havde sin rationelle 
Man vidste blot, at de nævnte 
Væxter leverede stærkt kvælstofholdigt og derfor 
meget værdifuldt Foder uden 1 tilsvarende Grad, som 
man maatte vente, at udsuge Jorden. Til Forkla- 
ring af dette forunderlige Fænomen, som ikke let 
Al - n 
Grund og Aarsag. 
lod sig bringe i Overensstemmelse med Ernærings- 
er de forskjelligste Theo- 
som alle har vist sig urig- 
Brunchorst antyder tilslut 
i sit Arbeide en ny original Theori, som foruden at 
lærens Grundprineiper, 
rier bleven forsøgte, 
tige og ikke stikholdige. 
give den første tilfredsstillende Forklaring paa Knolle- 
dannelsernes Natur og Virksomhed i Plantens Liv 
ogsaa paa tilfredsstillende Maade giver Regnskab for 
Bæløplanternes ,Kvælstofassimilation*, og det uden 
at behøve at tage sin Tilflugt til rent afvigende Egen- 
skaber hos en enkelt Plantegruppe, saaledes som de 
forholdene. 
andre Theorier har maattet. Det vil være interessant 
at faa se det udførligere Arbeide om Sagen. 
Men ogsaa fra en anden Side end den rent er- 
næringsfysiologiske er Arbeidet af Interesse. I det 
Indre af de omtalte Knoller er Cellevævet udmærket 
ved, at hver Celle er tæt opfyldt med utallige smaa 
Legemer, som 1 alle Dele viser en saa stor Lighed med 
de nu vel kjendte Bacterier, at de af alle, der har 
skrevet om Sagen, har været holdt for virkelige Sop- 
dannelser, for fremmede Organismer, som udenfra er 
trængt ind i Roden. B. har nøiagtig forfulgt deres 
Udvikling og Tilblivelse og ogsaa vist, at de tilslut 
opløses og forsvinder, og har saaledes bevist, at paa 
intet Punkt af deres Udvikling en fremmed Organisme 
griber ind, men at de er Organer, dannet af Cellens 
Protoplasma selv, som har en Betydning for Plan- 
tens egen Husholdning, ikke tilhører nogen fremmed 
Sop. Det er interessant saaledes at erfare, at Celler 
tilhørende høit organiserede Planter er istand til at 
frembringe Dannelser, som saa fuldstændig ligner 
selvstændige Organismer, at de hidtil altid har været 
forvexlede med saadanne. Kunde disse smaa legemer, 
der ligesom Bacterierne bestaar af Æøgehvidestoffe, 
formere sig udenfor den GCelle, hvori de var dannet, 
ligesom de nu deler sig indi denne, og dette er ifølge 
Forf. ingenlunde saa usandsynligt, saa er, som han 
tilslut siger , kastet et eiendommeligt Lys paa For- 
holdet 
plasma. 
mellem Organismer og organiseret Proto- 
Vandstandsobservationer. Udgivet af den 
III Hefte 1885. 
ner ved Qscarsborg 1880—81 
Bergen, Kabelvaag, Vardø 1883. 
Geodåtische Arbeiten, Publication der Nor- 
wegischen Commission der Furopåischen Grad- 
messung. Heft IV 1885. Das nördliche Drei- 
ecknetz zur Verbindung der Haupt-Dreieckseiten 
Haarskallen - Stokvola und Spaatind-Nåverfjeld. 
Mit eimer Dreieckskarte. 
Af Tromholts Bog , Under Nordlysets 
Straaler* er nu lste og 2det Hefte udkommet 
paa Gyldendals Forlag; i et følgende Nummer 
skal vi omtale den nærmere og levere nogle 
af dens Illustrationer. 
norske Gradmaaling. Observatio- 
og ved Stavanger, 
Abonnement paa ,,Naturen* modtages ved alle 
Postanstalter i Norge, Sverige og Danmark samt hos 
alle Boghandlere. 
Pris I Kr. Kvartalet; Porto 10 Øre. 
Indhold: Hesselberg: Norges Klima, Temperatur- 
(Med 9 Fig., Forts.). — Tromholt: Auriøse 
Nordlysafbildninger. (Med 3 Fig... — Tromholt: /s- - 
lands Geysirterritorium & vore Dage. — Reusch: Bøm- 
meløens Quldgruber 1885. — Tromholt: Norske Vidnesbyrd 
om Nordlystyden. — Ræven. (Med Fig.). — Vampyren. 
(Med Fig.). — Prof. Schibeler: Fluesop og Berserks- 
gang. — Hagemann: Den første Sommerfugl. — Litteratur. 
Kristiania. Grøndahl & Søns Bogtrykkeri- 
