Bt illustreret Maanedsskrilt for populer Naturvidenskab, udgivet af 
Carl HKrafft, cand. philos. 
Oktober 1835. 
900 Aarg. 
Norges Klima. 
Af Karl Hesselberg. 
Lufttryk- og Vindforholdene. 
Lufttrykket kræver strengt taget ikke 
at henregnes til de klimatologiske Elementer, da 
Virkningerne af dets Forandringer kun indirekte 
spores paa Klimatet. En ganske kort Frem- 
stilling af dets Perioder og dets Fordeling bør 
dog meddeles, saavel fordi Lufttrykforholdene 
over den skandinaviske Halvø i og for sig er 
af stor Interesse, som især fordi Lufttrykkets 
Fordeling er en nødvendig Nøgle til Forstaaelsen 
af Vindfordelingen. Vinden er jo intet an- 
det end Luften i Bevægelse, og Luftens Bevæ- 
gelse foraarsages af dens forskjellige Tryk paa 
forskjellige Steder. Vinden er det følbare Ud- 
slag af Lufttrykkets Foranderlighed og indgaar 
derfor i Rækken af de klimatologiske Elementer. 
Lufttrykkets Perioder. 
Luftrykket har ligesom Temperaturen sin 
daglige og sin aarlige Periode. Disse af- 
hænger i det væsentlige af Temperaturforholdene; 
men ved Siden heraf spiller ogsaa Vanddam- 
penes Tryk en mærkbar Rolle. 
Lufttrykkets daglige Periode kan 
paa de forskjellige Steder have et meget for- 
skjelligt Udseende, navnlig gjælder dette i For- 
holdet meilem Land og Hav. Over Land har 
det i Døgnets Løb et Hovedmaksimum om For- 
middagen og et Hovedminimum om Eftermidda- 
gen. Ved Siden heraf indtræder i Regelen et 
sekundært Maksimum om Aftenen og et sekundært 
Minimum henad Morgenen. Dette Forhold for- 
klarer man saaledes: Om Morgenen, naar 
Temperaturen begynder at stige, bliver herved 
Luften lettere og Luftlagene begynder at hæve 
sig. Lufttrykket skulde formindskes. Samtidig 
hermed begynder imidlertid Vanddampudviklingen 
at gaa raskere for sig; Vanddampenes Tryk sti- 
ger, og da dette sidste gaar for sig stærkere 
end Lufttrykkets Aftagen, bliver Resultantvirknin- 
gen nogen Fortsættelse af Lufttrykkets Stigen 
udover Formiddagen. Med den stedse stigende 
Temperatur faar imidlertid den opstigende huft- 
strøm stedse større Fart og river Vanddampene 
med sig, hvorfor Lufttrykket begynder at synke, 
og denne Synken bliver størst paa den Tid, da 
Temperaturen sit Maksimum et Par 
sig 
naar 
