14 
Saa begynder Temperatu- 
ren atter at blive lavere; den opstigende Luft- 
strøm afsvækkes efterhaanden, Vanddampenes 
Tryk faar herved større Indflydelse, og Lufttryk- | 
ket begynder paany at stige og vedbliver hermed 
i end højere Grad, naar Aftenluftens Kjølighed 
gjør Luften tungere og fremkalder en Synken 
af Luftlagene. Med Nattens Temperaturaftagen 
begynder Vanddampene at fortættes, deres Tryk 
minker lidt efter lidt og deres Virkning bliver 
afsvækket. Herved foraarsages saa igjen en 
svag Synken i Lufttrykket, hvilken er størst 
Timer over Middag. 
henad Morgenen. 
I vedføjede grafiske Fremstilling af Luft- 
trykkets daglige Periode i Kristiania i Januar 
6 
Gange daglig foretagne lagttagelser og for samt- 
lige Stationers Vedkommende reducerede til det 
meteorologiske Instituts og Vardøs 16aarige Ræk- 
ker. Gangen i Lufttrykkets gjennemsnitlige Bevæ- 
gelse i Aarets Løb kan være temmelig forskjellig, 
som det fremgaar af nedenstaaende Kurver for 
Lufttrykkets aarlige Periode i Kristiania, Skudes- 
nes, Bodø og Vardø. Barometerstanden er redu- 
ceret til Havfladen. Særlig iøjnefaldende er den 
betydelige Forskjel i Amplituderne, som vokser 
stærkt nordover. I en Henseende hersker den 
skjønneste Overensstemmelse. Stationerne udviser 
alle et udpræget Maksimum i Mai, til hvilken 
Tid af Aaret Barometerstanden ogsaa er af tem- 
A 
Juli gjenfindes i Januar saavel Formiddags- 
Ke Kl. 10!/,, og Eftermiddagsminimum, 
TRIL 2, Fom Bo mfddygsmelismnn, KI. 
954 Aften, og Formiddagsminimum K1. hen- 
ved 6 Morgen. I Juli har man derimod blot 
Hovedmaksimum, Kl. 7!/, Mg., og Hovedmini- 
mum, Kl. 5%/1 Eftermiddag. Om Natten stiger 
Barometret svagt og jevnt. 
Amplituden er i Januar blot 0.43 mm. 
og i Juli 1.06 mm. 
Over Havet udenfor Norge bevæger Luft- 
trykket sig i Døgnets Løb om Sommeren helt 
anderledes, hvad Prof. Mohn nu har godtgjort 
af den norske Nordhavsekspeditions Barometer- 
lagttagelser.  Sammenhængen er den, at Luften 
om Dagen, naar Landet öpvarmes stærkest, 
stiger tilvejrs her og i Højden flyder ud til Si- 
derne udad mod Havet, over hvilket paa Grund 
mn 
NG 
ET EG 
NE 
PN 
ad 
Hed 
Hvad la- 
Å 
melig ens Højde over hele Lardet. 
veste Barometerstand angaar, er der den store 
Forskjel, at denne paa de sydlige Stationer ind- 
træder i Novbr.—Decbr., paa de nordlige Sta- 
tioner derimod 1 Februar. I denne Maaned 
forefindes imidlertid et meget mindre stærkt ud- 
præget Minimum ogsaa i det sydlige Norge. Et 
sekundært Maksimum, der især søndenfjelds er 
ganske kraftigt, optræder desuden i Januar. 
I det nordligste af Landet forsvinder dette gan- 
ske. Forklaringen heraf maa søges i de sam- 
tidige Temperatur- og Vanddamptrykforhold, men 
lader sig ikke let udrede fyldestgjørende. Vin- 
terens Kulde i Kontinenternes Indre og højere 
Temperatur over Havet foraarsager 1 de højere 
Luftlag et Drag fra Havet md over Land, hvor 
heraf Lufttrykket stiger netop, som det synker 
over Land. Om Natten, Havet afkjøles 
mindst, finder det omvendte Forhold Sted. Man 
faar et Minimum af Lufttryk over Havet og et 
Maksimum over Land. Lufttrykforholdene paa 
Kysten udgjør Overgangsstadiet. Over Havet 
kommer herved Hovedmaksimum til at indtræde 
først paa Eftermiddagen og Hovedminimum tid- 
lig om Morgenen. Paa Kysterne forsinkes Mor- 
genmaksimum og Eftermiddagsminimum. 
Lufttrykkets aarlige Periode. Maaneds- 
udledede'* Middeltal af de 3 
naar 
medierne er som 
Lufttrykket følgelig bliver højt og omvendt om 
Sommeren. Over Havet bliver Forholdet det 
| då : 
| modsatte, idet Lufttrykket har sit Maksimum om 
Sommeren og sit Minimum om Vinteren. Nu 
ligger Norge mellem et stort Kontinent og et 
Verdenshav. —Luftrykforholdene faar sit Præg 
heraf, idet de ligesom udgjør et Qvergangssta- 
dium mellem de kontinentale og de maritime 
Lufttrykforhold. Heraf Lufttrykmaksimum paa 
Vaarparten og Minimum om Høsten. Midtvinters 
og Midtsommers forefindes sekundære Maksima 
og Minima, der godtgjør, at Kulden og Varmen 
