148 
Lufttrykforholdene arter sig højst forskjelligt 
over Land og over Hav, forsaavidt som den 
mindre Variation i Temperaturen Aaret rundt 
over Havet her foraarsager en ganske anden 
Uforanderlighed i Lufttrykket. Vi ser saaledes 
hele Aaret et stærkt barometrisk Minimum over 
det norske Hav. Forfølger vi derimod Forholdene 
over den skandinaviske Halvø, møder os et 
stærkt Modsætningsforhold mellem Sommer og 
Vinter. Helt fra Oktober til April hviler et 
mere eller mindre stærkt udpræget højt Luft- 
tryk over Halvøens Indre, hvor Temperaturen 
er lavest. Lavere Lufttryk findes samtidig over 
alle tilgrændsende Have. I Mai opløser dette 
Maksimum sig under en begyndende Dannelse 
af et Indlandsminimum over det sydlige Norge. 
Dette sidste udvikler sig raskt og udbreder sig 
i Maanederne Juni—August over Halvøens hele 
Indre. Overgangen fra dette Indlandsminimum 
til det store Minimum over Havet 1 W fore- 
gaar gjennem et Belte med højere Lufttryk langs 
Vestkysten Over Østersøen og den botniske 
Bugt er Lufttrykket ogsaa noget højere. I Lø- 
bet af September foregaar atter Overgangen fra 
Minimum til Maksimum indenlands. 
Med lidt Kjendskab til Loven for Vind- 
retningens Afhængighed af Luftens Tryk kan 
man lettelig af Isobarkarterne danne sig en kor- 
rekt Mening om de fremherskende Vinde, 
hvorsomhelst man maatte ønske. Imidlertid fore- 
ligger hos os et omfattende Vindobservations- 
materiale, af hvilket det dog her kun kan blive 
Tale om at medtage en meget liden Del. 
Vindfordelingen. 
Med de Forandringer, Lufttrykforholdene 
undergaar i Aarets Løb, følger tilsvarende Skift- 
ninger i de fremherskende Vindretninger d.e. 
i Vindfordelingen. Disse gjentager sig Aar om 
andet med den største Regelmæssighed. Da 
Lufttrykket om Sommeren er lavt og om Vin- 
teren højt over Land, bliver den store, alminde- 
lige Regel den, at man om Sommeren har Med- 
vind, naar man rejser Kysten rundt fra Varan- 
gerfjorden til Kristianiafjorden, og om Vinteren, 
naar man foretager Rejsen i den modsatte Ret- 
ning. (Se Karterne over Lufttrykket i Januar 
og Juli, hvor Vindpile er afsat ved endel Sta- 
tioner).  Bekræftelse herpaa vil man finde i 
vedføjede Tabel 10 over det gjennemsnitlige Antal 
Gange, hver Vindretning er repræsenteret pr. 
Tusinde i Januar og Juli for en Del Kyststa- 
tioner. De højeste Tal for hver Station i hver 
Maaned er trykt fede. 
Regelen bliver saaledes den, at Vinden ved 
Vintertide fra paa Østlandet at være fremher- 
skende nordostlig langs Sydkysten passerer gjen- 
nem EF for langs hele Vestkysten at antage en 
sydlig Retning, der i Finmarken bøjer om paa 
SW og W. I Vaarmaanederne begynder saa 
Tab. 10. 
N NE E SE S SW W | NW |Stille. 
| 
BORE Januar. 88 | 256 | 138 520 GEO ES 30 37 | 209 
Kristiania. ; å : 32 | 
Juli. 61 107 105 SS | 284 | 180 49 32 94 
Oxø Januar. 183 191 53 60 S4 | 227 112 QT > 
EA Juli. Am SUG | 04 50 | 128 | 354 | 143 59 U 
. Januar. 59 BT. 157 247 172 101 S1 60 73 
v Skudesnes. En r 
Juli. 132 18 40 100 178 92 148 239 53 
a «Januar. 31 0 | 255 | 282 114 67 4v 56 103 
Florø å v Lå g 
Juli. 39 Å "9 101 119 151 149 1|-193 | 142 
AE Januar. 19 26 141 262 126 |- 199 123 ST G7 
Kristianssund. : å = å g ; 
Juli. 158 171 58 51 22 111 217 104 108 
Villa Januar. 44119 98 | 314| 165 | 180| 119 43. 18 
5 Juli. | BI wE BUasdy ml ee) 3 
Bodø Januar. 40 60 |- 400 103 AT 171 113 AT 19 
: Juli. 119 | 134 14162 BT 25 1118 160 67 | 458 
på uer ke LE SSG LE rn 1 dr Er % | 
Januar. gel GAV 1 157 257 145 O7 | 108 34 
Amdenes. ) vi 
Juli. 99 217 | 66 45 72 87 187 | 68 159 
Me Januar. GA BYN SS | MO 99 | 1181 172 | 141 103 
Gjæsvær. : | 4 
Juli. 67 199 92 63 DE 1592 158 78 258 
Vardø. Januar. 48 82 17 82 108 10376 10096 141 50 
Juli. 146 92 74 152 135 49 | 27 222 103 
