marken er det Vestenvinden og Nordenvinden, 
der er mest stormende. 
Vindroser. 
Paa det enkelte Sted skifter Vinden i høj 
Grad Egenskaber, naar dens Retning forandrer 
sig. En ganske liden Drejning af den kan 
mangesteds foraarsage det fuldstændigste Omslag 
i Vejret. Hvad der hovedsagelig giver Vinden 
dens Karakter er, om den blæser fra Søen eller 
fra Land. Vindene har forskjellig Styrke, nogle 
er kjølige, andre er milde, nogle bringer Fug- 
tighed, overskyet Himmel og Nedbør, for andre 
klarner det af, nogle ledsager højt Lufttryk, 
andre lavt. For at opnaa et klarere Indblik i 
disse Vindenes skiftende Egenskaber beregner 
man de saakaldte Vindroser, det vil sige, man 
opgjør sig en Statistik over, hvor mange Gange 
de forskjellige Egenskaber ledsager hver Vind- 
retning og uddrager deraf de fremherskende 
Karaktertræk hos dem paa det enkelte Sted. 
Man beregner paa denne Maade ikke blot Vind- 
roser for de forskjellige Vindretningers Hyppig- 
hed (den fremherskende Vindretning Landet rundt 
er omtalt ovenfor), men ogsaa for de Lufttryk- 
forhold, der er egne for dem (bariske Vind- 
roser), for de Temperaturforhold, der ledsager 
dem (thermiske Vindroser), for deres større 
eller mindre Rigdom paa Vanddamp (athmiske 
Vindroser), for de Skydækkeforhold, de betinger 
(nefiske Vindroser) og for deres forskjellige 
Styrke (dynamiske Vindroser). 
Saadanne Undersøgelser er naturligvis meget 
vidtløftige, hvorfor det her kun kan være Tale 
om at fremdrage Hovedtrækkene i Vindrose- 
statistiken. Bearbejdet Materiale foreligger imid- 
lertid, med Undtagelse af for Vindenes Hyppig- 
heds Vedkommende, kun for det sydlige Norge 
i OC. de Seues prisbelønnede Afhandling: ,, Wind- 
rosen des siidlichen Norwegens*, der udkom i 
1876. Denne meddeler i et vidtløftigt Tabel- 
værk Vindroser for 6 Kyststationer. Heraf har 
jeg uddraget følgende Hovedsatser for det syd- 
lige Norges Vedkommende, idet jeg maa forud- 
skikke den Bemærkning, at Vindenes Fgenska- 
ber veksler ikke lidet med Aarstiderne; navnlig 
gjælder dette deres Temperaturforhold. 
Lufttrykmaksimum indtræder ved mnord- 
ostlig til nordlig Vind, Minimum mest ved vest- 
lige til sydlig Vinde, paa Østlandet dog ogsaa 
ved sydostlige. 
Temperaturmaksimum ledsager om Som- 
meren Sydosten, om Vinteren Sydvesten, Mini- 
mum derimod nordlige til nordostlige Vinde, om 
Sommeren tildels ogsaa sydlige til vestlige. 
Vanddamptrykforholdene er ens 
Temperaturforholdene. — Største Minimum 
træder dog paa Østlandet med Nordvesten. 
Maksimum af Relativ Fugtighed brin- 
ger de vestlige Vinde. Minimum indtræder paa 
med 
ind- 
Vestlandet for sydlig til østlig Vind, paa Øst- 
landet for Nordvesten. 
Paa Vestlandet er Skydækket størst ved 
Vestenvind og mindst ved Østenvind, paa Øst- 
landet er det derimod størst ved sydostlig Vind 
og mindst ved nordvestlig. 
Vindroserne for Vindenes Styrke er lidet 
udprægede. Man kan dog sige, at Vinden paa 
Vestlandet i Regelen er stærkest, naar den kom- 
mer fra Vest. Mindre Styrkemaksima opviser 
der desuden de nordlige og sydlige Vinde, der 
paa Østlandet er de stærkeste. Mindst Styrke 
har paa Vestlandet de sydostlige til østlige 
Vinde, paa Østlandet Vesten- og Østenvinden. 
Fra det yderste Østen. 
Rejsebreve fra Leonhard Stejneger. 
We 
En Baadtur rundt Beringsøen*). 
Ostrof Bering er den nordvestlige og 
største af de to Øer, som danner den vestligste 
Gruppe af Aleuterne, de saakaldte Ostrova 
Komandirskij. Det var paa denne Ø Bering 
døde, her at Steller overvintrede og studerede, 
her at han opdagede og beskrev ikke mindre 
end fire store, for Videnskaben ukjendte og 
mærkelige Sjøpattedyr: Pelssælen, Sjøløven, Sjø- 
otteren og Sjøkoen. Øen har siden hans Tid 
kun 1 Forbigaaende været besøgt af Natur- 
forskere.  Saaledes varede Liitke's Visit i 1828 
med ,Senjavin* kun nogle faa Timer. An- 
gaaende Resultaterne af Vosnessenski's Virksom- 
hed som Samler for St. Petersburger Akade- 
miet foreligger ingen Beretning, og kun nogle 
faa spredte Bemærkninger derom kan møjsom- 
melig sankes sammen fra Brandt's utallige Skrif- 
ter. Dr. Dybowski's Ophold har aldrig udgjort 
mere end et Par Dage hvert Aar i Løbet af 
de sidste fire Aar, og hans Tid har i disse faa 
Dage for en stor Del været optaget med hans 
Lægepraksis. En Del af Resultaterne af Nor- 
denskjöld's fem Dages Besøg kjender Læserne 
allerede tildels fra mit foregaaende Brev (Na- 
turen 1884 Pag. 65). Endelig kan det bemær- 
kes, at Øens nuværende Administrator, Greb- 
nitski, har samlet for russiske Museer, saaledes 
for Museerne i St. Petersburg og Odessa og for 
*) Jeg skylder at meddele, at Rammen om den føl- 
gende Beretning har jeg samtidigen benyttet for 
en Opsats i ,Deutsche Geographische Blåtter*, 
som udkommer i Bremen. I denne er dog mest 
indflettet geografiske Detaljer, medens de natur- 
historiske har Overvægten + det følgende. 
LS 
